Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Augusts Vilhelms Hupels<br />
Latviešu mūzikas instrumentu historiogrāfija<br />
A. V. Hupela etnogrāfiskajos aprakstos (1777) ir minēti daži mūzikas<br />
instrumenti. Mazliet nicinoši viņš izsakās par koklēm ("nožēlojama gulus arfa un<br />
vijole"), toties somas stabules raksturo kā latviešu un igauņu lernlļotāko<br />
mūzikas instrumentu.<br />
Johans Kristofs Broce<br />
J. K. Broces fundamentālajā krājumā "Monumente", kas tapis galvenokārt 18.<br />
gadsimta beigās, starp vairāk nekā 4600 objektu mūsu uzmanību ir<br />
izpelnijušies divi. Viens ir Vidzemes zemnieku kāzu zīmējums ar šādu aprakstu:<br />
"Divi zemnieki, kuri ar āmuriem rokā sēd pie galda, sizdami ar viņlern uz galda,<br />
dod pie dziedāšanas takti; šos āmurus, kuriem uz kāta ir daži riņķi, latvieties<br />
sauc "Tschaggans"." Tajā pašā attēlā redzams ari somas stabuļu pūtējs.<br />
Otrs ir talka Straupes draudzē, kur starp daudziem [audīm, gandriz vidū,<br />
redzams dūdinieks.<br />
Johans Kristofs Petri<br />
Gan savā darbā par Igauniju un igauņiem (1802), gan Vidzemes un Igaunijas<br />
tēlojumos (1809) J. K. Petn raksta par somas stabulēm. Pārsvarā rakstidarns<br />
par igauņiem, vinš tos nereti salīdzina ar latviešiem un tādējādi raksturo ari<br />
latviešu dūdas, dūdošanu kāzās, deju mūziku.<br />
Johans Georgs Kols<br />
J. G. Kols savā 1841. gadā iznākušajā grāmatā "Vācu-krievu Baltijas province"<br />
apraksta koklēšanu, pieminēdams, ka 'stundām ilgi [audis var klusu sēdēt un<br />
šais skaņās klausīties". Vinš piemin ari pūšamo instrumentu - stabules,<br />
dzīvnieku ragu - spēlēšanu, vairāk pievērsdamies somas stabulēm. Šķlet, ka<br />
daļē] šie apraksti balstās uz J. K. Broces materiāliem.<br />
40