Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Mūzikas instrumentu sistemātikas teorija un metodes<br />
mērķiem kā "neloģiska un nekādā gadijumā ne visaptveroša", turklāt tai trūkst<br />
vienveidīgu iedalijuma kritērjju. Parastais orķestra instrumentu iedalījums stigu,<br />
pūšamajos (Blasinstrumente) un sitamajos balstās uz trim (Iatviskās<br />
terminoloģijas gadījumā - uz diviem) dažādiem principiem: kāds ir skanošais<br />
materiāls (stigu instrumentu gadijumā), kas ir iesvārstītājs (pūšamo instrumentu<br />
gadījumā) un kas ir ieskandināšanas darbiba (sitamo instrumentu gadijumā).<br />
Atzīstot Maijona sasniegumus, kā ari ņemot tos par pamatu, Hornbostels un<br />
Zakss izveidoja vē1 sarežģītāku klasifikācijas shēmu. Ši shēma bija iecerēta, lai<br />
ar tās palīdzlbu varētu veikt gan muzeju kolekciju sakārtošanu, gan ari<br />
salidzinošus starpkultūru pētijumus. Šis klasifikācijas rnērķis bija instrumentu<br />
dažādibas izcelšana un strukturēšana, ko nelāva darīt "mūsdienu orkestra<br />
, ,<br />
instrumentu rupjā klasifikācija".<br />
Paplašinātai un pārveidotai Maijona shēmai Hornbostels un Zakss piekārtoja<br />
skaitliskas kategorijas, tādējādi padarot to piemērotu muzeju kolekciju<br />
infromācijas glabāšanas un meklēšanas vajadzibām. Ārēji ši sistēma<br />
atgādināja to, ko bibliotēku vajadzibārn izveidoja amerikāņu bibliotekārs Melvils<br />
Djūijs (1851-1931). Tomēr ši lidzība ir tikai ārēja, jo Hornbostela un laksa<br />
shēmā tiek lietoti dažādi mainīgi kritēriji apakškategoriju izdališanai, toties<br />
Djūija sistēma paredz visam grāmatu kopumam piemērot tikai autora un tēmas<br />
kritēriju.<br />
Hornbostela un laksa uzskati par mūzikas instrumentiem ievērojami atšķīrās no<br />
samērā ierobežotās instrumenta koncepcijas, kas ir viņu shēmas pamatā. Tā<br />
Hornbostela un laksa darbos redzams, ka vinu uzskatos par instrumentiem<br />
liela nozīme Iīdzās ergoloģiskajam, akustiskajam, morfoloģiskajam, muzikāli<br />
stilistiskajam, valodnieciskajam aspektam ir instrumentu vēsturiskajiem un<br />
sociālajiem parametriem. Abi autori raksturoja instrumentus kā pastāvigi<br />
mainigas un dinamiskas sistēmas, kas attīstās neatkarigi no pastāvošajām<br />
konceptuālajām shēmām, kā, piemēram, viņu pašu sistēmas. Tomēr<br />
klasifikācijas vajadzībām viņi bija spiesti sašaurināt un ierobežot instrumenta<br />
raksturojumu, jo viņuprāt "sistēmas ir statiskas un balstās uz skaidri nodalītām<br />
18