Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Mūzikas instrumentu sistemātikas teorija un metodes<br />
Mūzikas instrumenta [ēdzlena paplašlnāšanās un<br />
organoloģijas virzieni 19.-20. gadsimtā<br />
Kopš lielo ģeografisko atklājurnu laika un ipaši kopš 18. gadsimta tielākalos<br />
Eiropas kultūras centros saka veidoties mūzikas instrumentu kolekcijas. l.idzās<br />
tā laika Eiropas instrumentiem pieauga interese par ta sauktajiem senajiem un<br />
eksotiskajiem skaņu rīkiem.<br />
Jau 19. gadsimta ievērojamas mūzikas instrumentu kolekcijas bija Vācijā,<br />
Belģija, Zviedrija, Holandē, Austroungārijā, Amerikas Savienotajās Valstis un<br />
citur. Paraugu skaits taļās pieauga loti strauji, bet lielākoties dokumentācija par<br />
tiem bija nepilniga. Tas radīja interesi par taksonomiskām problēmām, starp<br />
kuram vispirms [āmin instrumentu noteikšanaJidentificēšana un informācijas<br />
uzglabāšanas sistēmu radīšana. Bieži vien instrumenti muzeju kolekcijās tika<br />
nepareizi nosaukti; ta Hornbostels un Zakss kritizē muzeju katalogus, kur viens<br />
un tas pats instruments varēja būt nosaukts par lautu, ģitāru, mandolīnu vai<br />
bandžo. Bija nobriedusi vajadziba pēc salīdzinoši precīzas, detalizētas un<br />
iespējami loģiskas klasifikācijas shēmas, lai ar tas palidzību varētu identificēt<br />
visas pasaules mūzikas instrumentus.<br />
morfoloģ;skais<br />
Pirmo ievērojamo mūzikas instrumentu klasitikāciļu, kas būtu piemērota<br />
lietošanai visa pasaulē, izveidoja organologs un akustiķis Viktors Šarls Maijons<br />
(1893). Kā instrumentu kolekcijas kurators vinš darbojas Karaliskās Mūzikas<br />
konservatorijas instrumentu muzeja Briselē un izveidoja klasifikācijas shēmu<br />
strauji augošās kolekcijas vajadzībām.<br />
Shēma bija veidota pēc lejupejoša loģiska dalījuma principa. Pirmajā solī<br />
instrumenti tika iedalīti četras klases, atkarībā no vibrējošā, skaņu radoša<br />
ķerrneņa dabas. Pirmo klasi nosauca par autofoniem; te skaņu uzturēja<br />
instrumenta kerrnena elastība, bet nevis pielikts spriegums vai nostiepums. Otra<br />
16