Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sistemātisks mūzikas instrumentu apskats<br />
apstiprinājumu iepriekšteiktajam var minēt faktu, ka dūdu spēlētājs bieži<br />
viensaukts par stabulnieku, kā tas ir fiksēts rakstiskā 19.9 adsimta ūecībā no<br />
Rendas (K), kur teikts: "Stabulnieks pūš dūdas."<br />
VēI dūdas spēlētas plequļā, lauku darbu un talku laikā.<br />
VI<br />
Dūdas, būdamas izplatītas gandriz visā Eiropā, ir iedalāmas divos pamattipos,<br />
nemot vērā ragastenes uzbūvi. Rietumeiropā (ar Vāciju un Itāliju kā austrumu<br />
, .<br />
robežu) ragastenei ir konisks urbums un dubultmēlīte; uz austrumiem no šī<br />
reģiona (tātad ari Latvijā) ir pazīstamas ragastenes ar cilindrisku urbumu un<br />
vienkāršo mēlīti.<br />
Pirmās ziņas par dūdām Eiropā, ja neskaita antīkās Romas somas stabuli<br />
utricularius, ir no 13. gadsimta. Vismaz 15. gadsimtā instruments ir pazīstams<br />
Zlemeļeiropā. Pirmās drošās liecības par dūdām Latvijā ir no 16. gadsimta:<br />
zīmējums S. Minstera "Kosmogrāfijā", kur redzams dūdu spēlmanis (skat.<br />
nodaļu "Saliktais kastesveida stīgskanis ar griežamo ratu"), un Baltazara<br />
Rusova hronika.<br />
Par atsevišķu dūdu spēles elementu pārņemšanu no igauņiem vai varbūt pat<br />
iespējamo instrumenta ienākšanas ce]u Ziemeļlatvijā liecina igauņu vārda pili<br />
minēšana dainā saistībā ar dūdām:<br />
Pilu, pilu, dūciņas,<br />
Ragutiņas spēIē,<br />
Ķipars danco<br />
Raibām biksām.<br />
LO 2180<br />
Turpmākajos gadsimtos rakstveida avoti apliecina dūdu īpašu popularitāti visā<br />
<strong>Latvijas</strong> teritorijā; vienlaikus pastiprinās administratīvo un klerikālo aprindu<br />
vēršanās pret ši instrumenta lietošanu un lietotājiem, kas ir viens no<br />
139