Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sistemālisks mūzikas instrumentu apskats<br />
SALIKTIE KASTESVEIDA STīGSKAŅI AR KAKLIŅU (321.322)<br />
Vijole<br />
Vijole, pijole, pijolīte, pivole, pīvuliņš, fijole. Nosaukumi cēlušies no viduslatīņu<br />
vialla.<br />
Skripka, skripkeņa, kripka. No krievu skripka.<br />
Spēles. Smuikas, smuigas. Par šiem nosaukumiem skat. ncdaļu "Mono-<br />
heterohordais muzikālais loks bez rezonatora".<br />
II<br />
Lielākoties vijoles forma un gatavošanas veids Latvijā būtiski neatškīrās no<br />
pārējās Eiropas. Ir gan zlņas, ka vijoli rnācejušl gatavot pat ar viena darbarīka -<br />
naža palīdzību. Ari daina runā par "pijolīšu griezējiņiem".<br />
III<br />
Vijoles spēlei bez vienbalsīga izpildīšanas veida bija raksturīga ari<br />
burdontehnika: ar lociņu vienlaicīgi aizskāra vairākas stigas - to, uz kuras<br />
spēlēja melodiju un vē1 vienu vai vairākas brīvās stigas. Tādējādi melodijai tika<br />
pievienots savdabīgs burdons vai nu atsevišķa toņa vai ari kvintas veidā.<br />
IV<br />
Vijole stājās senāko tautas mūzikas instrumentu vietā, Iīdz ar to daļēji pārņemot<br />
ari to repertuāru. Uz vijoles tika spēlētas kokļu, kā ari āžraga, stabules un<br />
somas stabuļu melodijas. Talantīgākie vijolnieki savu repertuāru lielā mērā<br />
veidoja paši.<br />
V<br />
Vijole tiek lietota galvenokārt kā deju mūzikas instruments. Latvijā vijoles<br />
112