Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Valdis Mukt'upavels - - DSpace - Latvijas Universitāte
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Sistemātisks mūzikas instrumentu apskats<br />
pretrunīgi. Vecpiebalgā ģīga un Alūksnē ģīgas ir kāds mūzikas instruments,<br />
domājams, vijole. Krustpilī par ģīgu saka:<br />
"Iztais īja no rudzu salma sev ģīgu. "<br />
Vai ar to domāts pūšams mēlīšu instruments, grūti pateikt.<br />
Alūksnē vē1 par ģīgu sauc kādu, kas nepatīkami spēIē. Lazdonā atbilstošais<br />
darbības vārds "ģīgāf' nozīmē "slikti spēlēt vijoli". Taču Dzelzavā to pašu vārdu<br />
lieto ar nozīmi "svilpot". Vārda "ģīga" etimoloģija saistāma ar viduslejasvācu<br />
gīge.<br />
Mežotnē ar vārdu "ģingas" apzīmē kādu stigu instrumentu. Atbilstošais darbības<br />
vārds "ģingāt" (Druviena, Drusti, Viesiena, Vestiena, Zaube V) ir radies no tā<br />
paša "ģīgāt". Bīlenšteins min vārdu "džindžas" (Valmiera V) - "ar lociņu<br />
spēlējams instruments", bet vai tas ir etimoloģiski saistīts ar vārdu "ģīgas", vai<br />
ari veidojies savādāk - šis jautājums gaida savu atrisinājumu. Tas pat autors<br />
uzskata, ka ģīgas/ģingas/džindžas ir monohords.<br />
Arī vēlāk, 20. gadsimta vidū, monohordu nereti sauc par ģīgām.<br />
II<br />
Neskatoties uz samērā trūcīgajām ziņām par ģīgu, ir zināmi daži instrumenta<br />
rekonstrukcijas mēģinājumi. Šim jautājumam ir pievērsušies S. Krasnopjorovs<br />
un G. Veiskats, abi nonākdami pie samērā Iīdīga rezultāta. G. Veiskata ģīgai<br />
korpuss ir gatavots no viena egles gabala, izgrebjot rezonanses dobumu. Tam<br />
virspusē piestiprināts rezonanses dēlītis ar vidusdaļā izgrieztiem skaņu<br />
atvariņiem. Instrumentam ir divas zarnu stigas, kas auqšdaļā uztītas tapiņām.<br />
Apakšdaļā stigas balstās uz neliela slieksnīša. Instrumentu ieskandina ar<br />
lociņu, kas pagatavots no elastīgas kadiķa nūjas ar tai piestiprinātiem zirga<br />
astriem.<br />
III<br />
Stigas tiek skaņotas kvartā: d g.<br />
110