innovation - Informatikos metodologijos skyrius - Matematikos ir ...
innovation - Informatikos metodologijos skyrius - Matematikos ir ...
innovation - Informatikos metodologijos skyrius - Matematikos ir ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Lietuvos<br />
Respublikos<br />
Seimo<br />
kanceliarija<br />
MokyMosi bendruoMenė<br />
<strong>ir</strong> antrosios kartos<br />
saityno (Web 2.0)<br />
technologijos<br />
Tarptautinės konferencijos pranešimai<br />
<strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong><br />
informatikos<br />
institutas
MokyMosi bendruoMenė<br />
<strong>ir</strong> antrosios kartos<br />
saityno (Web 2.0)<br />
technologijos<br />
Tarptautinės konferencijos pranešimai<br />
<strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong><br />
informatikos<br />
institutas
ISBN 978-9986-680-49-9
TUrInyS<br />
Joe Cullen<br />
FAcebooK In The cLASSrooM: cAn Web 2.0 WorK poLIcy MIrAcKLeS? . . . .5<br />
Pieter Hogenb<strong>ir</strong>k<br />
hoW IcT conTrIbUTeS To The DeVeLopMenT oF A SchooL . . . . . . . . . . 10<br />
Taru Kekkonen<br />
SocIAL MeDIA AnD Web 2.0 TechnoLogIeS SUpporTIng LeArnIng<br />
AT oTAVA FoLK hIgh SchooL – Three pAThS To The DeSTInATIon . . . . . . 13<br />
Márta Turcsányi-Szabó<br />
coMpeTencIeS, InnoVATIon, neTWorKIng – SUSTAInAbILITy . . . . . . . . . 18<br />
Tapio Varis<br />
MeDIA LITerAcy AnD neW hUMAnISM . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23<br />
Tomas Blažauskas, Kristina Zinkevičiūtė<br />
SocIALInIų MoKyMoSI benDrUoMenIų KūrIMAS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .27<br />
Asta Buinevičiūtė, V<strong>ir</strong>ginija Navickienė<br />
ŠVIeTIMo porTALAS „e. MoKyKLA“ Ir KonKUrSAS „VIrTUALI KeLIonė<br />
KLASėje“ . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30<br />
Valentina Dagienė, Ieva Jonaitytė<br />
„bebrAS“ – žAISKIMe Ir VAržyKIMėS DrAUge! . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 34<br />
Valentina Dagienė, Anita Juškevičienė<br />
„Te@ch.US“ projeKTAS – pASITeLKIMe Web 2.0 TechnoLogIjAS<br />
MoKyMUI Ir MoKyMUISI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 40<br />
Tatjana Jevsikova, Jolanta Subatovič<br />
KonSTrUKcIonISTInIS Ir KonSTrUKTyVISTInIS MoKyMAS . . . . . . . . . . 47<br />
Tatjana Kriliuvienė<br />
InTeAKTyVIoSIoS LenToS pAnAUDojIMo gALIMybėS AngLų<br />
KALboS pAMoKoSe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 52
Joana Lipeikienė<br />
KoneKTyVIzMAS MoKyMo prAKTIKoje: ATVejo AnALIzė . . . . . . . . . . . . 55<br />
Stasė Riškienė, Janina Banienė<br />
ĮVALDę AnTroSIoS KArToS SAITyno TechnoLogIjAS – KUrŠėnų<br />
pAVenčIų VIDUrInėS MoKyKLoS pATIrTIS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 61<br />
Danguolė Rutkauskienė, Daina Gudonienė<br />
SocIALInė TInKLAVeIKA: TenDencIjoS Ir IŠŠūKIAI . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67<br />
Dalia Ske<strong>ir</strong>ienė<br />
InForMAcInėS Ir KoMUnIKAcInėS TechnoLogIjoS – benDrAVIMo<br />
Ir benDrADArbIAVIMo prIeMonė ĮgyVenDInAnT MoKyMo MoKyTIS<br />
UžDAVInIUS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75<br />
Rigonda Skorulskienė<br />
eLeKTronInIS UgDyMo TUrInyS KAUno jėzUITų gIMnAzIjoje . . . . . . . . 80<br />
Tomas Šiaulys<br />
„SeconD LIFe“ TAIKyMAS ŠVIeTIMe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86<br />
Eglė Vaivadienė, Renata Jankevičienė<br />
InForMAcInIų Ir KoMUnIKAcInIų TechnoLogIjų TAIKyMo<br />
ScenArIjAI MoKInIų KoMpeTencIjoMS UgDyTI . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 91<br />
Gintarė Valinevičienė<br />
UnIVerSITeTInėS STUDIjų progrAMoS eDUKAcInėS ApLInKoS Ir<br />
STUDenTų MoKyMoSI ApLInKoS SąVeIKA WEB. 2.0 pAnAUDojIMo<br />
KonTeKSTe . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 99<br />
Inga Žilinskienė<br />
MATeMATIKoS MoKyMAS Ir WEB 2.0 TechnoLogIjoS . . . . . . . . . . . . . . . 103
FACEBOOK IN THE CLASSROOM: CAN WEB 2.0 WORK<br />
POLICY MIRACLES?<br />
Joe Cullen, j.cullen@tavinstitute.org<br />
Tavistock Institute, and Arcola Research, London, UK<br />
Background<br />
The increasing use of ‘Web 2.0’ and so-called ‘Learning 2.0’ tools in<br />
pedagogic practice in Europe is taking place against a policy background in<br />
which a trilogy of agendas and actions are working together to shape a<br />
demand for new forms of classroom teaching. These share a number of<br />
themes. F<strong>ir</strong>stly, youth policy, exemplified by the 2009 ‘Strategy for Youth’<br />
highlights three key objectives: creating new opportunities for young<br />
people in education and employment; enabling young people’s full participation<br />
in society and reducing social exclusion and ‘risk’ of exclusion for<br />
young people. In turn, EU Education and Training policy, with the 2008<br />
strategy – ‘ET2020’ – emphasises the promotion of equity, social cohesion<br />
and active citizenship, targeting a reduction in the rate of early school<br />
leaving as a principle goal, but at the same time it emphasises the need to<br />
improve the quality and efficiency of education and training as well as supporting<br />
creativity and <strong>innovation</strong>. Finally, in the 2010 ‘EU 2020’ strategy –<br />
aimed at preparing the EU economy for the challenges of the next decade,<br />
and rescuing EU economies from recent recession and financial crisis, a<br />
range of ‘flagship initiatives’ are proposed, several of which link improvements<br />
in the quality and performance of education systems with the<br />
deployment of ICTs, in order to improve the quality of education overall<br />
and create better employment opportunities for young people.<br />
The demand for new classroom practices<br />
Against this policy background, a number of other factors are working<br />
to drive forward the use of new ICTs – particularly ‘social networking’ – in<br />
teaching practice. F<strong>ir</strong>st, there is the rise to prominence of the so-called ‘new<br />
millennium learners’ (NML), NML – those born after 1982 – are the f<strong>ir</strong>st<br />
generation to grow up surrounded by digital media. Most of the<strong>ir</strong> activities<br />
with peer-to-peer communication and knowledge management and are<br />
mediated by new technologies. It is claimed that NML are “hardw<strong>ir</strong>ed” to<br />
simultaneously utilize multiple types of web-based participatory media;<br />
they are ‘technologically savvy’, have grown up with the Web and are<br />
“always-on”; they are adept with computers and creative with technology,<br />
and are highly skilled at multi-tasking. The new learning skills acqu<strong>ir</strong>ed by<br />
5
NMLs, it is argued, have changed cognitive patterns. NML do not think<br />
linearly and are less structured than previous generations. They gain knowledge<br />
by processing discontinued, non-linear information, which changes<br />
the<strong>ir</strong> learning styles.<br />
The emergence of this new generation of learners has co-incided with<br />
two other key processes: f<strong>ir</strong>stly, an increasing demand for the customization<br />
and personalisation of learning – taking learning outside the classroom<br />
and making it always ‘on tap, and creating a truly seamless ‘lifelong learning’<br />
infrastructure’ (Atwell, 2008). Secondly, changes in the structure of<br />
the educational enterprise itself, making schools and other educational providers<br />
more receptive and response to ‘customer-focused’ learning and to<br />
more flexible forms of provision. For teachers, the main effects anticipated<br />
as a result of this learning revolution are in changing classroom roles and,<br />
consequently, in the resultant skills and competences teachers are expected<br />
to have. There is a prevailing assumption now that teachers will need to<br />
acqu<strong>ir</strong>e a whole new host of skills. Studies in the US and the UK, for<br />
example, suggest that teachers will need not only to improve the<strong>ir</strong> digital<br />
literacy, but will have to upskill in areas like motivational skills; teamworking;<br />
leadership, pedagogy and organisation (Crook et al, 2008), as<br />
Figure 1 shows.<br />
6<br />
Fig. 1. Key drivers affecting teachers’ classroom needs<br />
It is widely anticipated that Web 2.0 will step into this skills vacuum.<br />
A recent study on this ‘learning revolution’ carried out by the European<br />
Commission’s Institute for Prospective Technological Studies, for example,<br />
(Redeker, 2008) suggests that Web 2.0 – and more explicitly<br />
‘Learning 2.0’ – can work at four over-lapping levels to promote
educational success: f<strong>ir</strong>stly in learning and achieving – social computing<br />
tools can be used as didactic tools to enhance and improve learning<br />
processes and outcomes; secondly, in networking – supporting exchange of<br />
knowledge between teachers; th<strong>ir</strong>dly, through supporting greater diversity<br />
and inclusion in learning, and fourthly through opening up disciplinary and<br />
professional ‘silos’ to new forms of cross-boundary collaboration. The<br />
result, as illustrated in Figure 2, gives rise to new areas for <strong>innovation</strong> in<br />
learning, or ‘iLANDS’.<br />
<strong>innovation</strong><br />
Primary Education<br />
Secondary Education<br />
Higher Education<br />
Vocational<br />
Training<br />
Personal<br />
Development<br />
Learning<br />
&<br />
Achieving<br />
Networking<br />
Diversity<br />
Society<br />
Fig. 2. iLANDS<br />
Teacher<br />
Training<br />
Learning 2.0 in the Classroom<br />
On the basis of the results of reviews carried out in a number of studies<br />
on the use of Web 2.0 in learning and social inclusion (Cullen et al, 2009)<br />
combined with the current work being done in the ‘te@chus’ project<br />
(supported by the EC Comenius sub-programme) it is possible to identify<br />
some of the emergent themes, processes and activities that are developing<br />
in the context of ‘Learning 2.0 in the classroom’. The results show that,<br />
though a number of examples of classroom-based ‘Learning 2.0’ can be<br />
identified, Facebook has yet to colonise the school. Development and implementation<br />
is uneven and fragmented. Applications differ widely in scope,<br />
objectives and pedagogic and technical design. These applications can be<br />
grouped into broad categories. F<strong>ir</strong>stly, Web 2.0 tools are being used to<br />
build repositories of re-usable material that can be distributed for teachers<br />
to use in the<strong>ir</strong> lessons. An example is ‘Le Mill’ – which has almost 10,000<br />
reusable learning content resources, 4,500 descriptions of teaching and learning<br />
methods, and one thousand descriptions of teaching and learning tools.<br />
Teaching<br />
Practice<br />
7
A variation on this ‘repository’ type are video libraries that store, tag and<br />
make available visual examples of good teaching practices, to support<br />
professional development and digital skills. A second category supports<br />
networking and on-line knowledge-sharing. A th<strong>ir</strong>d category covers the use<br />
of Web 2.0 applications themselves to deliver and share both content and<br />
also interactive discussion and learning on teaching practice. For example,<br />
Welker’s Wikinomics is an online env<strong>ir</strong>onment offers cooperation, communication<br />
and information spaces for students such as a blog and a wiki.<br />
Through using a blog, the teacher can provide real-life examples related to<br />
lessons learned in the classroom and the students are able to comment. The<br />
wiki enables students to collaboratively develop a subject-related information<br />
env<strong>ir</strong>onment that supplements – and in the future: replace – textbooks.<br />
Additionally, discussion forums are used as tools for communication between<br />
students.<br />
Most applications use a variety of Web 2.0 tools to support collaborative<br />
content production, communication and discussion between teachers. Blogs<br />
seem to be the most widely used, followed by Wikis and social networking<br />
technologies including Facebook and Bebo. Although little systematic<br />
evidence has been compiled of the effects of using these kinds of tools on<br />
teaching practices and learning outcomes, the picture beginning to emerge is<br />
one of Web 2.0 making a contribution to supporting good teaching practices in<br />
five main areas: ‘General’ teaching practices aimed at supporting professional<br />
development and better teaching practice; tutoring and mentoring; organization<br />
of collaborative and group-based work, for example linking classroom sessions<br />
and homework in the online env<strong>ir</strong>onment; personalised and self-organised<br />
learning; Special Education Needs; promoting PLTS (Personal Learning and<br />
Thinking Skills) for teachers and students.<br />
Conclusion<br />
Current EU policy, especially on youth, education and training, social<br />
inclusion and ICTs, is seen as providing opportunities for more widespread<br />
use of ‘Web 2.0’ technologies – especially social networking tools – within<br />
the classroom. As yet, the use of these tools is not extensive. They tend to<br />
be used for three main purposes: to create and share content for use in teaching;<br />
to network and exchange knowledge; to share content, knowledge and<br />
reflect on them in order to support professional development. It is early<br />
days yet, and little systematic data exists on the impacts associated with the<br />
use of Web 2.0 in the classroom. However, some positive signs are beginning<br />
to emerge of improvements in both teaching practices and learning<br />
outcomes.<br />
8
References<br />
ATWELL G. (2008) Pontydysgu – Bridge to Learning. http://www.checkpointelearning.com/article/5655.html<br />
CROOK C., CUMMINGS J., FISHER T., GRABER R., HARRISON C., LEWIN<br />
C., LOGAN K., LUCKIN R., OLIVER M., SHARPLES M. (2008) Web 2.0<br />
technologies for learning at KS3 and KS4: The current landscape –<br />
opportunities, challenges and tensions, Becta. http://research.becta.org.uk<br />
CULLEN J., CULLEN C., HAYWARD D. AND MAES V. (2009) Good Practices<br />
for Learning 2.0: Promoting Inclusion. An Indepth Study of Eight Learning 2.0<br />
Cases. European Commission, Institute for Prospective Technological Studies,<br />
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities<br />
EUROPEAN COMMISSION. (2009) Communication from the Commission "An<br />
EU Strategy for Youth – Investing and Empowering. A renewed open method<br />
of coordination to address youth challenges and opportunities”. Brussels,<br />
27.4.2009, COM(2009) 200 final<br />
EUROPEAN COMMISSION. (2008) Strategic framework for European<br />
cooperation in education and training (ET 2020). Brussels, 16.12.2008,<br />
COM(2008) 865 final<br />
EUROPEAN COMMISSION. (2010) Communication from the Commission "An<br />
EU Strategy for Youth – Investing and Empowering the EU 2020 Strategy -<br />
A strategy for smart, sustainable and inclusive growth”. Brussels, COM(2010)<br />
2020.<br />
REDEKER C. (2008) ‘Learning 2.0’: the impact of Web 2.0 Innovations on<br />
Education and Training in Europe. IPTS, Seville<br />
Joe Cullen studied Social Sciences at the Universities of<br />
Durham, Dundee, Cambridge and B<strong>ir</strong>kbeck College,<br />
London, obtaining an M.A., PhD and Dip. Psych. He has<br />
held academic posts at the Universities of Cambridge,<br />
Loughborough, Leeds, London Metropolitan and the Open<br />
University, and was recently Academic Dean at the Tavistock<br />
Institute, where he is currently a Principal Associate.<br />
He is founder and D<strong>ir</strong>ector of ‘Arcola Research’. He has<br />
led a number of large EU projects in e-learning, with a<br />
particular focus on ‘inclusion issues’, including working<br />
with offending prevention and offender rehabilitation. He<br />
has also co-ordinated a range of research and evaluation<br />
studies on pedagogy, informal learning and e-learning.<br />
9
HOW ICT CONTRIBUTES TO THE DEVELOPMENT OF<br />
A SCHOOL<br />
Pieter Hogenb<strong>ir</strong>k, p.hogenb<strong>ir</strong>k@helenpark.nl<br />
Helen Parkhurst Dalton School, Almere, The Netherlands<br />
The Helen Parkhurst Dalton School, a brief description<br />
Helen Parkhurst is a school for general secondary education for students<br />
in the age of 12 up till 18 years in the vmbo-t, havo and vwo streams,<br />
all general secondary education aimed at respectively intermediate and higher<br />
vocational education and university. The school concept is based on the<br />
Dalton principle. This means that the education is based on three principles:<br />
1) responsibility and accountability, 2) independence and reflection, and<br />
3) relationship and collaboration.<br />
In daily practice these principles are translated into the following. The<br />
objectives for 6 (young students) to 12 weeks (older students) are fixed<br />
through so called ‘curriculum lines’ by the teachers in the different subjects.<br />
But the order of activities, pace and to some extent the way how to reach the<br />
objectives can be determined by the students themselves, in close agreement<br />
with the teacher. Many activities are based on collaboration with other<br />
students. Important are the reflection on the different activities and the results<br />
of the learning process in relation to collaborative and planning skills.<br />
10<br />
Artist impression of Helen Parkhurst Dalton School<br />
In school year 2010–2011 the school’s population has grown to about<br />
2050 students, divided over five departments: A, C, D, E, VP. Four departments<br />
are housed in the main very modern building; the VP department is<br />
housed in a more informal housing. Two departments prepare for vmbo-t<br />
diplomas, one department has an emphasis on culture and arts, one<br />
department on economics and one department provides extra challenge for
students that are well performing in science. There are special facilities for<br />
young top sports men and women.<br />
Every department has its own head of department and its own team of<br />
some 40 teachers and educational assistants. Besides there is in every<br />
department one e-coach for the teachers, two counsellors for pupils, one<br />
educational co-ordinator, a personal coach for teachers. There is one central<br />
ICT-coordinator and four other central co-ordinators.<br />
Key Issues for School Development<br />
On the basis of interviews with all personal, with the students’ parliament<br />
and with the council of parents five key issues for development of the<br />
education in the school were defined and elaborated on. These were: 1) revitalising<br />
the Dalton identity; 2) further development of pupils’ coaching<br />
and skills development in mentor groups; 3) improving the coherence between<br />
departments by common working gatherings; 4) further development<br />
of personal competences; 5) extending the use of ICT and setting up a<br />
system for international projects.<br />
On top of these key elements for school <strong>innovation</strong> we started debate<br />
in order to develop the School Plan 2010–2014. The school faces some<br />
problems. Because of the growth of the number of students the internal<br />
division of classes over the departments was not well-balanced any more.<br />
But this division over departments was well thought of and based on f<strong>ir</strong>m<br />
pedagogical starting points. So we could not debate on the organisational<br />
structure without discussing the pedagogical values shared among the<br />
personal. At the same time the quantitative results in the highest secondary<br />
were below the national reference level. At the end of school year 2009–<br />
2010 the new School Plan was ready and approved.<br />
The running action plan for ICT<br />
In the School plan one extensive paragraph is dedicated to the vision<br />
for ICT in our educational set up. The following elements are important:<br />
learners<br />
• Further and advanced educational use, p.e.<br />
o (parts of) the curriculum fully organised through ICT<br />
o web quests for modern languages<br />
o a new DLE (Digital learning Env<strong>ir</strong>onment) as starting point for<br />
all students learning<br />
o experiencing the digital studios<br />
o investigating the use of digital portfolios<br />
11
• The introduction of netbook classes from year one in one department<br />
to use of netbooks in all lower secondary and to develop a business<br />
model for netbooks for all students<br />
• An ICT skills development line for students will be available<br />
• Preparation for digital examinations<br />
teachers<br />
• Use of ICT for learners tracking<br />
• The introduction of netbooks for all teachers<br />
• A next round of vouchers for teacher training and a special ICT lab<br />
for research and development<br />
• establishing full operational intranet service<br />
env<strong>ir</strong>onment<br />
• Using a web portal for involvement of parents<br />
• collaborating with other schools in development and shared services<br />
• being forerunner nationally and internationally<br />
(This year Helen Parkhurst will become a so called “Pathfinder<br />
School” in the Partners for Learning Program of Microsoft. 1 )<br />
References<br />
HOGENBIRK, van de Braak. ICT Action School Development at Helen Parkhurst<br />
Dalton Schiool, Part II, WCCE, Bento Goncalvez, Brasil, July 2009.<br />
HOGENBIRK, van de Braak. ICT Action School Development on the Basis of an<br />
Inspectorates Assessment, LYICT, Malaysia, July 2008.<br />
VAN OEL, et al. P2V project, Using the European Framework for the Evaluation<br />
of ICT in Education, to be published at the end of 2008.<br />
SALIE, Lucia. report on Inspectors' workshop in Brussels: final meeting, 2008,<br />
http://insight.eun.org/ww/en/pub/insight/policy/peer_reviews/sici_workshop_brussels.htm<br />
12<br />
Pieter Hogenb<strong>ir</strong>k is rector of the Helen Parkhurst<br />
Dalton School from 2008. Before he was an inspector of<br />
education with special duties in the field of ICT in<br />
education. He is cha<strong>ir</strong> of the IFIP-Working Group 3.1<br />
(Secondary Education) and was involved in a number of<br />
Dutch, European (eTwinning) and Unesco projects. He<br />
was project manager of more than 100 projects on ICT<br />
in education. He is process manager for integrating ICT<br />
in education on behalf of the Dutch government.<br />
1 The Partners in learning Program is sponsored by Microsoft and is aimed at new ways of teaching<br />
and learning by the net-generation. The Dutch site is:<br />
http://www.microsoft.com/netherlands/onderwijs/pil/default.aspx
SOCIAL MEDIA AND WEB 2.0 TECHNOLOGIES SUPPORTING<br />
LEARNING AT OTAVA FOLK HIGH SCHOOL –<br />
THREE PATHS TO THE DESTINATION<br />
Taru Kekkonen, taru.kekkonen@otavanopisto.fi<br />
Otavan Opisto (Otava Folk High School), Finland<br />
Introduction<br />
Otava Folk High School was established 1892. Ever since its task has<br />
been to look for and offer new ways of studying and learning, to question<br />
the already existing school system and to complete to that. In other words<br />
its task is to meet the learning demands that are not otherwise met in the<br />
prevailing education system. Online Upper Secondary School (nettilukio in<br />
Finnish) was established in 1996 bearing this task in mind.<br />
Online Upper Secondary School started with and has been following<br />
two key ideas ever since: openness and trust. Openness in the sense that the<br />
school is open 24/7/12 and in the sense that the learning material has been<br />
available and accessible by anyone interested from the very beginning. The<br />
school can be reached from any place in the world as the whole programme<br />
of upper secondary school can be studied online, from a distance. There are<br />
no terms or semesters and the academic year is the whole calendar year. All<br />
the courses are ceaselessly available online so that the students can pick<br />
any course any time.<br />
Trust in the sense that no police forces or customs were established to<br />
control the students. Instead, the school wanted to trust its students. There<br />
are no exams in the school but the students have a lot of learning assignments<br />
that they do and the teachers give feedback on. The students also<br />
write learning logs. A portfolio that contains the learning assignments and<br />
the learning log provide the basis for the course assessment and the grade.<br />
The students<br />
Each and every student has a specific reason to join Online Upper<br />
Secondary School. No one is pushed there automatically from a local<br />
comprehensive school, for example. The age scale of the students spans<br />
from 16 to ca 75. They are mainly adults working full time and in various<br />
phases of life with various learning and studying capacities. The student<br />
profiles include among others<br />
• professional athletes<br />
13
14<br />
• people working in shifts<br />
• parents taking care of the<strong>ir</strong> small children at home<br />
• entrepreneurs<br />
• people living abroad<br />
• people with health problems<br />
• people with negative school history<br />
• people living in sparsely populated areas<br />
From listening towards dialogue<br />
Th<strong>ir</strong>teen years ago we started with th<strong>ir</strong>teen students that studied quite<br />
independently. It was more about giving and receiving information and<br />
making the learning visible mainly by writing essays etc. The interaction<br />
between a student and a teacher/tutor worked fine but there was little<br />
interaction between the students. Now the students outnumber 500 and we<br />
are on the way from listening to dialogue and collaboration.<br />
The general debate related to e-learning in Finland has mainly moved<br />
from talking about web2.0 technologies to talking about social media and<br />
how it can be used for supporting learning. Thus the focus has shifted from<br />
technology and tools to people and collaboration. Social media in itself is a<br />
bit challenging as a concept as it is defined in various ways. One definition<br />
that is quite commonly used is formulated by Eija Kalliala and Tarmo<br />
Toikkanen. In the<strong>ir</strong> book about Social Media in Education (Kalliala ja<br />
Toikkanen, Sosiaalinen media opetuksessa, 2009) they define social media<br />
as “a process in which individuals and groups construct collective<br />
meanings with the help of content, communities and web technologies”. In<br />
this definition the individuals, working together and sharing are in focus,<br />
not the technologies. Also in this article and presentation the technologies<br />
are seen only as a means to an end. As it has been said, without people,<br />
web2.0 is just an empty kitchen with a nice set of shiny appliances but<br />
nothing bubbling in the kettle on the stove.<br />
Three settings to choose from<br />
In Online Upper Secondary School the students can choose between<br />
three ways to accomplish courses. Using a food metaphor, they can choose<br />
if they want to enter a buffet, an à la carte restaurant or the kitchen in order<br />
to learn to cook.
Buffet / Non-stop-courses<br />
Each student is free to pick any upper secondary school course in<br />
his/her schedule any time he/she wants. The buffet table is always open and<br />
the student can choose any dishes he/she favours at his/her own phase (i.e.<br />
according to his/her personal learning plan). Studying on this path is quite<br />
independent and sometimes lonely, too. It may be pretty quiet at the dinner<br />
table as everyone is having his/her dinner at various times. Even if the<br />
studying is independent of point of time, the buffet offers no fast food as<br />
the learning always takes its time, no matter how flexible the frames.<br />
Web2.0 technologies provide the buffet with facilities via the online<br />
learning env<strong>ir</strong>onment but the studying is not very social or shared.<br />
Interaction is limited mainly between student and teacher (skype, chat, email<br />
etc.).<br />
À la carte / Collaborative courses<br />
Several times a year, the table is also laid with so called collaborative<br />
courses. They begin and end on fixed dates. Booking the table beforehand<br />
is necessary and the students had better be there when the chef is available<br />
and food is warm. When sitting around the v<strong>ir</strong>tual table the students are<br />
able to work on issues together and use each others as resources. This is not<br />
possible in the buffet. Anyway, also this restaurant is located in a closed<br />
learning env<strong>ir</strong>onment and the door is shut from the rest of the world. Only<br />
the students and the teachers have the VIP badges to access the restaurant.<br />
Discussion forums, wikis and v<strong>ir</strong>tual conferencing tools are widely<br />
used in collaborative courses.<br />
Cooking courses in the kitchen / Phenomenon based learning<br />
In addition to these two settings, Otava Folk High School offers its<br />
students courses where they can learn to cook and prepare a meal together<br />
with other people.<br />
In stead of enrolling in a course in a specific subject such as mathematics,<br />
biology or philosophy, the student has a chance to grasp a bigger<br />
entity, a real life phenomenon. The phenomena so far studied at Otava are<br />
among others hunger and th<strong>ir</strong>st, welfare state, p<strong>ir</strong>acy and human being 2.0.<br />
The idea is to integrate various subjects in the studying of the phenomenon.<br />
The student can choose his/her approach to the phenomenon him/herself,<br />
set his/her targets him/herself and thus choose which (upper secondary<br />
school) subjects and courses he/she wants to complete.<br />
15
As the phenomena to be studied are authentic, real life phenomena, it<br />
would be quite contradictory to close the studying behind school doors.<br />
That is one reason why we have taken the phenomena out in an open and<br />
public online env<strong>ir</strong>onment http://ilmiopohjaisuus.ning.com so that people<br />
in various roles and with different interests can attend. There are project<br />
managers, pedagogues, experts, media tutors, subject teachers – and students,<br />
of course. Lurking is also allowed and anyone interested also from<br />
other schools and from outside the school world is welcome. The roles are<br />
often mixed and the teacher doesn’t have to be an expert in everything.<br />
Expertise can be found also outside the school or – as it often is – among<br />
students.<br />
In the food metaphor, the people who join the cooking course prepare a<br />
meal together. F<strong>ir</strong>st they decide what they want to cook, which entity they<br />
want to grasp. Whether to cook Italian, Mexican or Nepalese. Everyone is<br />
allowed to approach the theme from his/her interest. Thus someone might<br />
like to find out about the local food culture and traditions, another one<br />
about nutrients and health issues. Someone else might be interested in the<br />
raw materials needed, where and how they are grown, how sustainable the<br />
growing is, if they can be bought in Finland, how sustainable the transportation<br />
of them is etc. Experts can be invited to join when the<strong>ir</strong> expertise is<br />
needed. The chef might not be needed at all or it can be anybody, not<br />
necessarily the teacher. As everyone brings his/her own approach and<br />
learning to the same table, the result is much more than anyone could have<br />
achieved alone or with just the teacher.<br />
Web2.0 technologies have a lot to offer in this kind of learning and<br />
studying. Tools such as blogs, wikis, video conferencing and social bookmarking<br />
make the life so much easier for those in the kitchen. Anyway, it is<br />
more a question of an attitude and a change of culture than a question of<br />
tools. In the end, the tools have existed in one way or another for already<br />
several years now. The teachers are used to being authorities and experts,<br />
used to being the ones that have access to the knowledge. The students are<br />
used to presenting the<strong>ir</strong> work only in finished and completed form as they<br />
have traditionally been assessed as such. Anyway, social media is not about<br />
completed and shiny papers. It is about hopping on a moving train, taking<br />
risks, tolerating uncertainty, tolerating incomplete world, flexibility to<br />
change plans while on the road. It is also about trust, respect and sincerity<br />
just like any interaction between people always has been. But maybe it is<br />
above all about courage to share and publish incomplete ideas for others to<br />
grab and refine further.<br />
16
Do we let the students in the kitchen?<br />
The school as an institution was established in a world in which<br />
information and knowledge were more or less stabile. The teachers had an<br />
exclusive right to the information and the<strong>ir</strong> job was to transfer it to those<br />
who didn’t have it yet. Now the critical issue related to school and<br />
teachership is whether we let the students cook or not. I.e. if we encourage<br />
the students to take an active role and start constructing knowledge themselves.<br />
And if we go one step further, we as teachers have to ask ourselves<br />
if we let the students also decide what they want to learn and how they<br />
want to learn. If we open the kitchen door and let the students in, we run<br />
the risk that the meals prepared by the teacher might not be that attractive<br />
any more.<br />
Taru Kekkonen is a teacher and a department head<br />
at Otava Folk High School. She has been in charge<br />
of Online Upper Secondary School for Adults /<br />
Nettilukio since its founding in 1997. She is<br />
currently representing Otava in the Comenius project<br />
te@ch.us – Learning community for Web2.0<br />
teaching.<br />
17
COMPETENCIES, INNOVATION, NETWORKING –<br />
SUSTAINABILITY<br />
Márta Turcsányi-Szabó, turcsanyine@ludens.elte.hu<br />
Eötvös Loránd University (ELTE University), Hungary<br />
Introduction<br />
The 21st century is dedicated to bring up a knowledge-based society in<br />
which requ<strong>ir</strong>ed competencies strive to follow the extremely fast development<br />
of tools that are needed for enhanced work and Life Long Learning.<br />
But, the structure of teacher education is not suitable to handle the extent of<br />
changes going in our daily lives influencing the next generation of learners.<br />
Thus, there needs to be a sustainable flow of <strong>innovation</strong> continuously<br />
shaping public education in order to bring up a generation that can stand up<br />
to requ<strong>ir</strong>ements within the future workforce.<br />
Besides, science and computer engineering related jobs are endangered<br />
by the decrease in number of students entering related studies worldwide,<br />
not to mention those wanting to become teachers, especially in our<br />
countries! We need to maintain interest in computer studies by making sure<br />
that the next generation not only becomes a user of computers as an<br />
autonomous learner and as a tool for performing job related functions, but<br />
also understands how 'things work within the system'.<br />
Teacher Education Program<br />
At ELTE University's general teacher education programs are being<br />
renewed and mostly taught by younger staff belonging to the Net<br />
generation or early adapters, so they themselves are aware of the needs and<br />
present life-style of learners and can motivate them more easily to adapt to<br />
new tools and methodologies, utilising Web 2.0 tools for creating the<strong>ir</strong> own<br />
Personal Learning Networks, applying methodologies based in social<br />
networks from Constructivism to Connectivism.<br />
One of the courses (taught by the author) “Learning Technologies”<br />
attempts not just to teach about learning technologies and the<strong>ir</strong> adaptation<br />
within the learning processes, but also to lead students to become active<br />
members in knowledge building within a larger learning community,<br />
adding the<strong>ir</strong> own values to enrich the outcome and be able to communicate<br />
through different disciplines.<br />
18
Fig. 1. Learning Technologies course process<br />
The basics of Web 2.0 are taught through the use of Edu 2.0<br />
(http://www.edu20.org/) Learning Management System and is enhanced<br />
through engagement of several other tools in relation to a chosen topic<br />
(Learning Technologies course page: http://matchsz.inf.elte.hu/TT/). Experiences<br />
are blogged and Tweeted ending in a final presentation, which<br />
presumes knowledge building to develop within the whole community.<br />
Resources<br />
All Faculties have developed and constantly update the<strong>ir</strong> innovative<br />
recourses and aim to share them throughout the full spectrum of teacher<br />
education with other teaching staff at university as well as reach out to help<br />
fresh teachers entering the<strong>ir</strong> profession at school and effecting practicing<br />
teachers in service. Recourses are being collected and integrated into<br />
accessible platforms to share and upgrade them continuously. T@T lab<br />
(established by the author, former TeaM lab) is leading in localisation and<br />
development of learning env<strong>ir</strong>onments (Turcsanyi-Szabo, 2010a). Yearly<br />
conferences are being held and a new Journal was issued on Educational<br />
Technology by ELTE University Faculty of Education and Psychology<br />
(Turcsanyi-Szabo, Olle, 2010; Olle, 2009).<br />
19
Mentoring Network<br />
A mentoring network is being set up to provide help and guidance for<br />
those starting to adapt to new tools and methodologies within the whole<br />
range of the education system. Putting the learners in the middle of the<br />
process and orienting them into learning possibilities that develop the<strong>ir</strong> own<br />
needs, raise requ<strong>ir</strong>ed competencies, become autonomous learner of knowledge<br />
on demand and keep the<strong>ir</strong> motivation alert to accommodate changes.<br />
A Web 2.0 supported community portal lies at the heart of the network that<br />
provides connectivity.<br />
Fig. 2. T@T network (Turcsanyi-Szabo, 2010b) –<br />
http://grou.ps/tethalo/<br />
Collaboration was established between faculties doing research together<br />
on topics concerning <strong>innovation</strong> in learning and the network invites<br />
other universities and educational institutes as well as industry in relation to<br />
emerging tools for learning to join the network and take part in the<br />
dissemination of <strong>innovation</strong> in order to maintain sustainability.<br />
IFIP Education Network<br />
A very similar network is being set up for IFIP Education community<br />
allowing scholars, practitioners to join freely upon verification of related<br />
status and activities within LinkedIn network (http://www.linkedin.com/).<br />
This international network provides an upgrade for students to enter and be<br />
active part on international activities.<br />
20
Fig. 3. IFIP Education network (Turcsanyi-Szabo, 2010c) –<br />
http://grou.ps/ifip_education/<br />
Conclusion<br />
Although at an early stage, we have experiences of good practices, a<br />
critical mass of continuously increasing younger generation of educators<br />
and our good will to make this project succeed and flourish for the benefit<br />
of the next generation.<br />
References<br />
TURCSANYI-SZABO M. (2010a): Updates of developments at TeaM Lab, ELTE,<br />
http://www.slideshare.net/Turcsi/team-lab [accessed 2010-09-18]<br />
TURCSANYI-SZABO M., OLLE J. (2010) ICT Network for teacher training. In:<br />
Educational Informatics Conference. ELTE, 2010 January,<br />
http://oktinf.elte.hu/konferencia2010/ [accessed 2010-09-18]<br />
(Chief ed.) OLLE J. (2009) Journal of Educational Informatics. ELTE PPK,<br />
established in 2009, http://oktatas-informatika.hu/ [accessed 2010-09-18]<br />
TURCSANYI-SZABO M. (2010b): T@T network model.<br />
http://prezi.com/dict1whnts4e/tt-network/ [accessed 2010-09-18]<br />
TURCSANYI-SZABO M. (2010c): IFIP TC3 network model.<br />
http://prezi.com/l8v09u_ckg77/ifip-tc3-network/ [accessed 2010-09-18]<br />
21
22<br />
With more than 25 years of experience in research<br />
and design of educational tools for K-12, Márta<br />
Turcsányi-Szabó, Ph.D., is the head of Media Informatics<br />
& Technology Group within Eötvös Loránd<br />
University in Hungary and her main teaching area is<br />
Informatics Teacher Training and Media Technology<br />
studies for Computer Science majors.<br />
Web: www.inf.elte.hu/MOT/<br />
Twitter: www.twitter.com/MarTuSz<br />
LinkedIn: hu.linkedin.com/in/martaturcsanyiszabo
MEDIA LITERACY AND NEW HUMANISM<br />
Tapio Varis, tapio.varis@uta.fi<br />
University of Tampere, Finland<br />
In an intercultural world communication necessarily mediates different<br />
values and cultural behaviours. Great civilizations and cultures have very<br />
different patterns of communication and use different senses in a different<br />
way. In consequence, if a truly global information society is to be created,<br />
more attention should be given to the diversity of cultures and the coexistence<br />
of different civilizations and cultures.<br />
The concept of digital literacy in a broad sense is a way of thinking,<br />
but it can also be understood as complementary to the concept of media<br />
education and even synonymous with media literacy. Digital literacy as<br />
media literacy aims to develop both critical understanding of and active<br />
participation in the media. In the discussions in UNESCO Communication<br />
and Information Sector, for example, digital literacy is understood to enable<br />
people to interpret and make informed judgements as users of information<br />
supports and sources and it also enables them to become producers of<br />
media in the<strong>ir</strong> own right. Digital and media literacy is about developing<br />
people’s critical and creative abilities.<br />
Digital literacy is not just a simple operative and technical consciousness<br />
that is made up of nothing more than technical knowledge. Digital<br />
literacy is the complex acquisition process of an individual of humanity<br />
combined with the<strong>ir</strong> abilities and intellectual competencies (perceptive,<br />
cognitive, emotive) and practical competencies (physiological and motor).<br />
These correspond to the technological transformation of the last decades in<br />
the twentieth century – the technological change of the Information Society.<br />
To reduce digital literacy exclusively to the skills of using a computer is<br />
a crude simplification and a loss in meaning. Using a computer requ<strong>ir</strong>es<br />
diverse and complex previous knowledge. It also introduces the individual<br />
and humanity to new contexts, which demands mental, intellectual, profound<br />
and complex changes.<br />
In essence, digital literacy is a complicated process that consists of<br />
acqu<strong>ir</strong>ing a new tekne. This Greek term means the ability of art or craft by<br />
an individual or humanity. We are facing the transformation of the most<br />
profound tekne that humanity has ever experienced.<br />
The challenges to peace and open, multicultural communication can be<br />
characterized by the transition from an industrial society to an information<br />
23
society with the need of digital competences. The dynamics of globalization,<br />
mobility and pluralism result in a multicultural world. A higher degree<br />
of individual flexibility in combination with the need for tolerance and<br />
responsibility are connected to the demand for sustainable development.<br />
The promotion of higher quality and equal educational opportunities<br />
become central issues of educational institutions.<br />
The study of complexity has brought science closer than ever to art,<br />
Knowledge has gone through a cycle from non-specialism to specialism,<br />
and now back to interdisciplinarity, even transdisciplinarity. Art deals with<br />
the sensual world (media as the extension of senses) and the holistic<br />
concept of human being. Traditional knowledge has been disciplinary<br />
based although increasingly interdisciplinary.<br />
In the vocational field knowledge is also contextual and needs to be<br />
created in application – learning by doing. This also reflects local and<br />
regional realities. The Western philosophy is characterized by analytical,<br />
scientific, objective, rational and critical thinking while the Eastern<br />
approach is characterized by synthesis, literature and art with a subjective<br />
and emotional thinking. Both cannot and should not dominate other, but<br />
should have close dialogues between them. In a sense, many of the basic<br />
issues where already discussed in ancient Greece by Socrates, Plato and<br />
Aristotle.<br />
Aristotle’s “Poetics” is of particular importance to understand the balance<br />
between different senses of the human being and the combination of<br />
sound, drama, and text like in modern multimedia. Also Aristotle’s definition<br />
of rhetoric as the faculty of discovering in any given case the available<br />
means of persuasion is a relevant approach to analyse the influence of<br />
modern media.<br />
In order to learn new technologies and become digitally literate new<br />
forms of learning paths have to be developed utilizing all forms of learning,<br />
especially at work and non-formal env<strong>ir</strong>onments. At the same time special<br />
attention should be given to teacher education in information and communication<br />
skills and competences. The period of transition that we are now<br />
living differs from the periods of change of older dominant media.<br />
Traditional print and electronic media were introduced within a period of<br />
reasonable length and when we moved to the active use of a new form of<br />
communication, we could also have a rough estimation of the economic<br />
and social impacts of it, and train new professionals for the media and<br />
support people for the institutions. Now different forms of communication<br />
and technologies integrate and converge with a speed that hardly anyone<br />
24
has the time or ability to assess all of the consequences, real possibilities, or<br />
problems. In a positive sense, people may be able to speak more d<strong>ir</strong>ectly to<br />
each other without former restrictions.<br />
The cultural dimension in the communication and technology applications<br />
bring also the dimension of emotions and affection and the sp<strong>ir</strong>it of<br />
sharing and caring to the process. The social dimension requ<strong>ir</strong>es inclusive<br />
policies. Internet does not automatically promote social understanding and<br />
integration. In an intercultural world communication necessarily mediates<br />
different values and cultural behaviours. Great civilizations and cultures<br />
have very different patterns of communication and use different senses in a<br />
different way. In consequence, if a truly global information society is to be<br />
created, more attention should be given to the diversity of cultures and the<br />
co-existence of different civilizations and cultures.<br />
References<br />
TORNERO P., MANUEL J., VARIS T. (2010) Media Literacy and New<br />
Humanism. UNESCO/International Institute of Technology for Education,<br />
Moscow, in print 2010.<br />
VARIS T. (2010) Understanding Media Literacy. In Carlsson U. (Ed.): Children<br />
and Youth in the Digital Media Culture, NORDICOM Yearbook 2010,<br />
Gothernburg, pp.75–84.<br />
(Eds.) VARIS T., ALAGTASH S. (2008) Ubiquitous Ict for Sustainable Education<br />
and Cultural Literacy,<br />
http://www.minedu.fi/OPM/Kansainvaeliset_asiat/kansainvaeliset_jaerjestoet/u<br />
nesco/suomen_unesco-toimikunta/sutjulkaisuja?lang=fi [accessed 2010-09-18]<br />
Prof. Tapio Varis is the Cha<strong>ir</strong> of Professional Education,<br />
with an emphasis on global learning env<strong>ir</strong>onments, at the<br />
Research Centre for Vocational Education, University of<br />
Tampere, Finland, and the UNESCO Cha<strong>ir</strong> in Global E-<br />
Learning. He is a Principal Research Associate at<br />
UNESCO-UNEVOC International Centre for Technical<br />
and Vocational Education and Training, and a member of<br />
the Governing Board of the UNESCO Institute for<br />
Information Technologies in Education, the European<br />
Commission Media Literacy Expert Group, and the Digital<br />
Literacy Expert Group. He is also the acting President of Global University<br />
System (GUS) and a Media Scholar at the Universities of Helsinki and Lapland<br />
well as the University of Art and Design in Helsinki. He is media education<br />
expert of the Finnish Board of Film Classification, and the Ministry for<br />
Education, and a contributor to the Media Literacy Education activities of the<br />
Alliance of Civilizations Forums of the UN.<br />
Prof. Varis has held various posts throughout his career, including Rector of<br />
25<br />
the University for Peace (created by the UN) in Costa Rica; Cha<strong>ir</strong> of Media<br />
Studies in the University of Tampere, Finland; and D<strong>ir</strong>ector of Tampere Peace<br />
Research Institute. He has been visiting professor in many parts of the world,
Education, and a contributor to the Media Literacy Education activities of the<br />
Alliance of Civilizations Forums of the UN.<br />
Prof. Varis has held various posts throughout his career, including Rector of<br />
the University for Peace (created by the UN) in Costa Rica; Cha<strong>ir</strong> of Media<br />
Studies in the University of Tampere, Finland; and D<strong>ir</strong>ector of Tampere Peace<br />
Research Institute. He has been visiting professor in many parts of the world,<br />
including Mexico, Venezuela, United States, Spain, and Austria. Prof. Varis<br />
has authored approximately 200 scientific articles on topics such as “Global<br />
Peace through the Global University System”, “The New Media, Cultural<br />
Identity and Integration in the New media World” and “Values and Limits of<br />
the Global Media in the Age of Cyberspace.” He contributes to scholarly<br />
publications as well as to print and broadcast media. He holds a Masters and<br />
Doctor of Social Science from the University of Tampere, Finland.<br />
26
SOCIALINIŲ MOKYMOSI BENDRUOMENIŲ KŪRIMAS<br />
Tomas Blažauskas, tomas.blazauskas@ktu.lt<br />
Kauno technologijos universitetas<br />
Kristina Zinkevičiūtė, kristi27@gmail.com<br />
Socialinis mokymasis <strong>ir</strong> jo įrankiai<br />
Nepaisant lig šiol vykusių tyrimų <strong>ir</strong> įdėtų didelių pastangų, šiuo metu<br />
vis dar mėginama suvokti, kaip žmonės mokosi, suprasti – kodėl kartais<br />
atmetamos (nebenaudojamos mokymuisi) mokymosi platformos. Pastebėta,<br />
jog technologinės priemonės pačios savaime negali užtikrinti efektyvaus<br />
mokymosi proceso. Efektyviam mokymuisi reikalinga socialinė aplinka,<br />
kuri skatintų mokymosi tikslų siekimą. Socialinis mokymasis – toks mokymasis,<br />
kuris vyksta socialiniame kontekste. Žmonės mokosi vieni iš kitų<br />
įtraukiant stebėjimą, imitavimą, modeliavimą (Abbott, 2007).<br />
Mokymosi procesai besimokančioje visuomenėje, naudojančioje<br />
socialinius tinklus yra sunkiau valdomi nei formalaus mokymosi aplinkose.<br />
Tokiose bendruomenėse dažnai visi nariai yra lygūs, neturi iš anksto<br />
nusakytų rolių, kurios laikui bėgant priklauso nuo įgyjamos reputacijos.<br />
Besimokančiosios visuomenės nariai neretai patys kelia sau mokymosi<br />
tikslus, nusistato mokymosi kelią <strong>ir</strong> priemones. Tam tikrai daliai narių<br />
mokymasis netgi nėra tikslas – jie mokosi, nes jiems smagu dalyvauti<br />
bendruomenės veikloje. Taigi, besimokantysis atsiduria heterogeninėje<br />
aplinkoje, kurios jis nekontroliuoja, kurios nariai turi sk<strong>ir</strong>tingus tikslus <strong>ir</strong><br />
sk<strong>ir</strong>tingus motyvus. Čia daug reikšmės įgauna socialinio mokymosi<br />
įrankiai, kurie turi įgalinti bendruomenės sav<strong>ir</strong>eguliaciją, asmeninės mokymosi<br />
aplinkos susikūrimą <strong>ir</strong> bent dalinį mokymosi proceso valdymą.<br />
Socialinio mokymosi įrankiai buvo kuriami <strong>ir</strong> anksčiau, tačiau visiškai<br />
atsiskleidė įsigalėjus Web 2.0 ideologijai. Personalinės mokymosi aplinkos<br />
turi pakankamai gerus įrankius, kurie gali palaikyti personalinio (sav<strong>ir</strong>eguliuojančio)<br />
mokymosi ideologiją, tačiau neretai didele kliūtimi tampa<br />
motyvacija, kurią sunku išlaikyti mokantis savarankiškai ilgą laikotarpį.<br />
Dar yra išsk<strong>ir</strong>iamos <strong>ir</strong> grupinės aplinkos, kurios paremtos neformaliu<br />
mokymuisi bei asmeninių aplinkų įrankiais, tačiau turi daugiau priemonių<br />
grupinei veiklai vykdyti <strong>ir</strong> kontroliuoti.<br />
Portalas www.arzinai.lt<br />
Prieš dvejis metus mes inicijavome mokymosi bendruomenės portalo<br />
www.arzinai.lt sukūrimą siekdami apjungti socialinių, asmeninių <strong>ir</strong> grupinių<br />
27
aplinkų teikiamus privalumus tam, kad suburtume <strong>ir</strong> išlaikytume<br />
gyvybingą, savi-reguliuojančią mokymosi bendruomenę. Pagrindinis dėmesys<br />
sk<strong>ir</strong>tas motyvacijos užtikrinimui. Motyvaciją stengiamasi užtikrinti<br />
remiantis keturiais pagrindiniais aspektais: smagumu, konkurencija, reputacija<br />
<strong>ir</strong> socialiniu kūrybiškumu.<br />
Dalyvavimo bendruomenės veikloje procesą galima įvardinti tokiais<br />
žingsniais: 1) bendruomenės nariai žaidžia jiems patinkančius edukacinius<br />
žaidimus; 2) bežaisdami, už įveiktas užduotis, nariai gauna vis daugiau<br />
taškų <strong>ir</strong> pradeda konkuruoti su kitais bendruomenės nariais; 3) pasiekę tam<br />
tikrą lygį jie įgauna atitinkamą reputaciją (nusakomą rangu) <strong>ir</strong> rūpinasi jos<br />
išlaikymu; 4) kai kurie nariai pradeda patys kurti uždavinius dalyvaudami<br />
konkursuose bei siekdami būti įvertinti bendruomenės dalyvių.<br />
Mokymosi resursus, kurie yra kuriami <strong>ir</strong> naudojami šiame portale, galime<br />
sk<strong>ir</strong>styti į tokias grupes: 1) recenzuojamos „Azinos taurės“ užduotys,<br />
kur patenka tik patikrinti <strong>ir</strong> pripažinti tinkamais uždaviniai; 2) nerecenzuojamos<br />
„Mėgėjų taurės“ užduotys, kur nariai gali tobulinti savo įgūdžius, o<br />
geriausios užduotys perkeliamos į recenzuotų uždavinių skiltį; 3) žemėlapių<br />
užduotys: naudojantis geografinių informacinių sistemų žemėlapiais<br />
(teikiamais „Google“ kompanijos) reikia kuo greičiau rasti atitinkamus<br />
objektus; galimos istorinės, geografinės, pasaulio pažinimo užduotys;<br />
4) dėlionės: reikia sudėlioti į gabaliukus suskaidytus paveikslus. Dėlionės<br />
<strong>ir</strong>gi sk<strong>ir</strong>iamos į dvi grupes – dėliones, kurias kuria tinklalapio nariai (nerecenzuojamos)<br />
<strong>ir</strong> tinklalapio kūrėjų sukurtos dėliones, kuriose vaizduojami<br />
istorijos, meno, biologijos <strong>ir</strong> kiti pažintiniai objektai; išsprendus, kaip<br />
prizas, pateikiamas to objekto aprašymas; 5) teminiai kvizai, kryžiažodžiai,<br />
žodžių išbraukymo užduotys.<br />
Asmeninę mokymosi aplinką bei portfelį nariai gali realizuoti profilio<br />
pagalba. Į profilį galima įjungti įva<strong>ir</strong>ias programėles: minčių <strong>ir</strong> užduočių<br />
žemėlapius, sukurtų <strong>ir</strong> įveiktų užduočių sąrašus, failų įkėlimo <strong>ir</strong> naudojimo<br />
priemones, išorines programėles, realizuotas kaip javascript įskiepiai (vadinamieji<br />
widgets).<br />
Grupinės aplinkos iš esmės turi tas pačias programėles, tik jos sk<strong>ir</strong>tos<br />
visos grupės veiklai apjungti. Pavyzdžiui, sukurtų užduočių programėlė<br />
sk<strong>ir</strong>ta visų grupės narių sukurtoms užduotims pateikti.<br />
Grupės mokymosi veikloms bei užduočių atlikimo sekoms vaizduoti<br />
naudojami minčių žemėlapiai.<br />
28
Apibendrinimai<br />
Sukūrus tinklalapį kilo įva<strong>ir</strong>ių problemų, kurių dalis nėra iki galo<br />
išspręstos lig šiol. Didžiausia problema – mokymosi objektų kokybės valdymas.<br />
Tai yra mūsų tolesnių tyrimų sritis. Iš kitos pusės, buvo suburta<br />
gyvybinga mokymosi bendruomenė, kurią sudaro apytiksliai 5000 narių.<br />
Per dvejų metų laikotarpį sukurti 465 recenzuoti <strong>ir</strong> 276 nerecenzuoti<br />
uždaviniai, 67 tinklalapio kūrėjų <strong>ir</strong> 65 narių dėlionės, 6 įva<strong>ir</strong>ios apimties<br />
žemėlapių uždaviniai. Bendruomenės kūrinius pripažino mokyklos, kurios<br />
naudoja uždavinius mokyklos leidinių skyrelių medžiagai bei pamokoms<br />
organizuoti, universitetai (KTU konkurse „IT galvosūkiai“ naudojami<br />
bendruomenės sukurti uždaviniai, susiję su informacinėmis technologijomis).<br />
Literatūra<br />
arzinai.lt: Mokslo <strong>ir</strong> žinių populiarinimas. www.arzinai.lt [žiūrėta 2010-09-18]<br />
ABBOTT L. (2007) Social Learning Theory.<br />
http://teachnet.edb.utexas.edu/~lynda_abbott/Social.html [žiūrėta 2010-09-18]<br />
Doc. Tomas Blažauskas d<strong>ir</strong>ba Kauno technologijos<br />
universitete, programų inžinerijos katedroje. Kartu<br />
su bendraautoriais yra parengęs 6 mokomąsias knygas,<br />
v<strong>ir</strong>š 30 straipsnių moksliniuose žurnaluose bei<br />
konferencijų pranešimų medžiagoje. Dalyvavo 4<br />
tarptautiniuose <strong>ir</strong> viename Mokslo <strong>ir</strong> studijų fondo<br />
projekte. Pagrindinės tyrimų kryptys: e. mokymosi<br />
technologijos, žaidimų panaudojimas mokymosi<br />
procese, architektūrinis programų projektavimas,<br />
saityno sistemos.<br />
Kristina Zinkevičiūtė priklauso mokslo populiarinimo<br />
tinklalapio „Arzinai.lt“ kūrėjų grupei,<br />
organizuoja bendruomenės renginius, kuria geografinius<br />
<strong>ir</strong> pasaulio pažinimo edukacinius žaidimus.<br />
KTU Ekonomikos <strong>ir</strong> vadybos fakultete įgijusi vadybos<br />
<strong>ir</strong> verslo administravimo magistro laipsnį. Darbo<br />
kryptys: edukacinių žaidimų kūrimas, tinklalapio<br />
„Arzinai.lt“ konkursų organizavimas, naujų mokymosi<br />
galimybių socialinėje bendruomenėje tyrimai.<br />
29
ŠVIETIMO PORTALAS „E. MOKYKLA“ IR KONKURSAS<br />
„VIRTUALI KELIONĖ KLASĖJE“<br />
Asta Buinevičiūtė, asta@emokykla.lt<br />
V<strong>ir</strong>ginija Navickienė, v<strong>ir</strong>ginija.navickiene@itc.smm.lt<br />
Švietimo informacinių technologijų centras<br />
Švietimo portalas „E. mokykla“ (http://portalas.emokykla.lt)<br />
Švietimo portalas „E. mokykla“ veiklą pradėjo 2009 metais. Portalo<br />
pask<strong>ir</strong>tis – sudaryti sąlygas gauti edukacinę informaciją <strong>ir</strong> teikti elektronines<br />
paslaugas švietimo darbuotojams, mokiniams <strong>ir</strong> jų tėveliams.<br />
Švietimo portalo tikslai:<br />
• ugdymo turinį padaryti prieinamą skaitmeninėje erdvėje;<br />
• sudaryti sąlygas švietimo bendruomenėms tarp savęs veiksmingai<br />
bendrauti elektroninėmis komunikavino priemonėmis;<br />
• skelbti informaciją apie renginius, švietimo naujienas <strong>ir</strong> leidinius;<br />
• sudaryti galimybę susikurti naudotojui savo asmeninę erdvę.<br />
Apie konkursą „V<strong>ir</strong>tuali kelionė klasėje“<br />
„V<strong>ir</strong>tuali kelionė klasėje“ – priemonė, padedanti pedagogams mokytis<br />
vieniems iš kitų. Konkurso darbų šablonas parengtas remiantis Michael<br />
Fullan‘o darbu apie mokytojų mokymosi <strong>ir</strong> dalijimosi žiniomis lankantis kitose<br />
mokyklose svarbą mokyklos tobulinimui. Tokiu būdu mokytojai ne tik<br />
skatinami naudoti informacines technologijas savo darbe, bet <strong>ir</strong> gilintis į savo<br />
profesines žinias bei reflektuoti. Kiek tai įmanoma „V<strong>ir</strong>tuali kelionė klasėje“<br />
siekia atkurti tai, ką mokytojas pat<strong>ir</strong>tų lankydamasis realioje pamokoje.<br />
Konkursas vykdomas kartu su UAB „Microsoft Lietuva“ kaip programos<br />
„Partneriai mokyme“ dalis.<br />
Konkurso tikslas – skatinti pedagogus domėtis IKT taikymu ugdymo<br />
procese, dalytis IKT naudojimo pat<strong>ir</strong>timi, rengti mokomąją, metodinę <strong>ir</strong><br />
informacinę medžiagą apie IKT taikymą ugdyme.<br />
Konkurse dalyvaujantys pedagogai turi pateikti metodinę medžiagą<br />
apie informacinių technologijų taikymą įva<strong>ir</strong>ių dalykų pamokose (išskyrus<br />
informacinių technologijų kaip atsk<strong>ir</strong>o dalyko mokymą).<br />
Konkurso statistika<br />
P<strong>ir</strong>masis konkursas „V<strong>ir</strong>tuali kelionė klasėje“ buvo paskelbtas prieš<br />
7 metus. Konkursui pateiktų darbų skaičius svyravo nuo 221 iki 328. Daugiausiai<br />
darbų buvo pateikta 2006 m. (net 454 darbai).<br />
30
500<br />
450<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
221<br />
221<br />
221<br />
255<br />
255 257<br />
255<br />
Pateiktų paraiškų skaičius<br />
129<br />
454<br />
431<br />
45<br />
120<br />
420 420<br />
396<br />
385<br />
189 185<br />
87<br />
60<br />
140<br />
2004 m. 2005 m. 2006 m. 2007 m. 2008 m. 2009 m.<br />
328<br />
385<br />
328<br />
VKK<br />
Pamokos<br />
planas<br />
Pamokos<br />
idėja<br />
Gautų<br />
paraiškų<br />
skaičius<br />
Vertinamų<br />
paraiškų<br />
skaičius<br />
Daugiausiai paraiškų sulaukiama iš Panevėžio m. savivaldybės. Lentelėje<br />
pateikiamos aktyviausios savivaldybės.<br />
Savivaldybė<br />
Publikuotų darbų skaičius<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009<br />
Iš viso<br />
Panevėžio m. savivaldybė 33 15 28 39 113 90 318<br />
Kauno m. savivaldybė 31 15 50 34 13 11 154<br />
Vilniaus m. savivaldybė 14 2 8 13 18 10 65<br />
Lazdijų r. savivaldybė 10 6 13 10 8 5 52<br />
Šiaulių m. savivaldybė 10 3 3 15 16 4 51<br />
Panevėžio r. savivaldybė 1 2 19 18 7 1 48<br />
Šiaulių r. savivaldybė 3 5 16 11 8 2 45<br />
Radviliškio r.savivaldybė 2 5 8 5 18 5 43<br />
Raseinių r. savivaldybė 5 1 2 8 9 3 30<br />
Alytaus m. savivaldybė 3 7 12 3 1 0 26<br />
Aktyviausiai dalyvauja Panevėžio „Vyturio“ vidurinė mokykla, Panevėžio<br />
J. Miltinio vidurinė mokykla, Panavėžio „Verdenės“ pagrindinė<br />
mokykla bei Panevėžio 5-oji vidurinė mokykla.<br />
Konkurso vertinimo kriterijai<br />
Pateikiama metodinė medžiaga turi būti paruoštą naudojant vieną iš<br />
dviejų „Partneriai mokyme“ programos „V<strong>ir</strong>tuali kelionė klasėje“ šablonų<br />
(pamokos, pamokų ciklo, projekto išsamus aprašymas arba planas).<br />
Mokytojai turėtų pateikti informacinių technologijų taikymo klasėje<br />
aprašą taip, kad šia pat<strong>ir</strong>timi galėtų pasinaudoti kiti pedagogai, aiškiai<br />
atskleisti, kaip IT panaudojimas pagerino ugdymo procesą. Pateikiamas<br />
darbas turi būti jau pritaikytas ugdymo procese, t. y. išbandytas.<br />
31
Visus dalyvių pateiktus darbus vertina ekspertų komisija. Vertinimas<br />
vyksta dviem etapais. P<strong>ir</strong>mojo etapo metu ekspertai vertina pateiktus<br />
darbus pagal nustatytus kriterijus, antrojo – Švietimo informacinių technologijų<br />
centro <strong>ir</strong> UAB „Microsoft Lietuva“ bendrovės atstovai dar kartą<br />
įvertina geriausiai ekspertų įvertintus darbus <strong>ir</strong> iš jų išrenka nugalėtojus bei<br />
paskelbia tinkamų publikuoti darbų sąrašą.<br />
Vertinant pateiktus atsižvelgiama į tai, ar:<br />
• pateiktas darbas atitinka Bendrąsias programas;<br />
• keliami aiškūs, konkretūs, suprantami <strong>ir</strong> įgyvendinami tikslai, į rezultatus<br />
orientuoti konkretūs, pamatuojami mokymosi uždaviniai;<br />
• nurodyta, kokie mokinių gebėjimai <strong>ir</strong> kompetencijos ugdomi;<br />
• nurodyti mokymo metodai, kurie atitinka keliamus tikslus <strong>ir</strong> skatina<br />
pereiti nuo mokymo prie mokymosi;<br />
• veiklos organizavimas skatina mokymąsi bendradarbiaujant;<br />
• pateiktas veiklos planas;<br />
• atsižvelgiama į individualią mokinių pat<strong>ir</strong>tį, jų turimas žinias, mokinių<br />
amžių <strong>ir</strong> galimybes;<br />
• nurodyti aiškūs <strong>ir</strong> konkretūs pasiekimo bei proceso vertinimo kriterijai;<br />
• IKT priemonės naudojamos tikslingai, siekiant iškeltų tikslų;<br />
• ugdomi mokinių IKT taikymo gebėjimai;<br />
• atskleidžiama, kaip IKT panaudojimas pagerino ugdymo procesą;<br />
• pateikta IKT naudojimo ugdymo procese praktika taip, kad pat<strong>ir</strong>timi<br />
galėtų pasinaudoti kiti pedagogai.<br />
Papildomai gali būti atsižvelgiama į tai, ar:<br />
• pateikiama mokytojo(-ų) atlikta analizė, kuri būtų naudinga kitiems<br />
pedagogams;<br />
• nurodyti ištekliai, resursai atitinka keltus tikslus;<br />
• pateiktas detalus IKT naudojimo aprašas;<br />
• pateikiamas dalyko ilgalaikis ar trumpalaikis planas;<br />
• pateikiami besimokančiųjų darbai <strong>ir</strong> mokytojo metodinė medžiaga,<br />
naudota darbe, atitinka keltus tikslus.<br />
Pagal Švietimo informacinių technologijų centro <strong>ir</strong> UAB „Microsoft<br />
Lietuva“ sprendimą, darbas pripažįstamas tinkamu publikuoti, jei bent vienas<br />
iš dviejų darbą vertinusių ekspertų pastarąjį pripažįsta tinkamu publikuoti.<br />
Mokytojų novatorių (nuo 2010 m. Švietimo forumas) metu apdovanojami<br />
geriausių darbų autoriai. Pačio geriausio darbo autoriui ar autoriams<br />
atitenka kelionė į Europos švietimo forumą. Kiti autoriai apdovanojami<br />
UAB „Microsoft Lietuva“ prizais.<br />
32
Kodėl <strong>ir</strong> kaip dalyvauti konkurse?<br />
Tai terpė pat<strong>ir</strong>ties sklaidai, mokymuisi, galimybė pasitikrinti, pažinti kaimyną<br />
iš gretimos mokyklos, nestovėti nuošalyje <strong>ir</strong> nestebėti kaip d<strong>ir</strong>ba kiti. Tai<br />
pas<strong>ir</strong>yžimas <strong>ir</strong> noras gyventi kitaip...<br />
Norint dalyvauti konkurse, reikia:<br />
1. Užs<strong>ir</strong>egistruoti švietimo portale http://portalas.emokykla.lt<br />
2. Užpildyti „V<strong>ir</strong>tualio kelionės klasėje“ konkurso šabloną. Jį galite<br />
parsisiųsti iš http://portalas.emokykla.lt/vkk svetainės.<br />
3. Įkelti savo darbą į konkurso svetainę http://portalas.emokykla.lt/vkk<br />
(Įkelti naują darbą). Detalesnė informacija, kaip įkelti darbą, pateikta<br />
diskusijų skiltyje.<br />
Visus publikuojamus 2004–2009 m. konkursų darbus galima rasti internete<br />
(http://metodika.emokykla.lt).<br />
Literatūra<br />
Švietimo portalas „E. mokykla“. http://portalas.emokykla.lt [žiūrėta 2010-09-20]<br />
Konkursas „V<strong>ir</strong>tuali kelionė klasėje“ [Konkurso svetainė]<br />
http://metodika.emokykla.lt [žiūrėta 2010-09-20]<br />
Asta Buinevičiūtė yra Švietimo informacinių technologijų<br />
centro Švietimo portalo skyriaus vedėjos<br />
pavaduotoja. Dalyvauja įva<strong>ir</strong>iuose projektuose, skleidžia<br />
IKT diegimo idėjas Lietuvos mokyklose. D<strong>ir</strong>ba<br />
kartu su UAB „Microsoft Lietuva“, įgyvendinant<br />
projektą „Partneriai mokyme“. Darbo kryptys: švietimo<br />
portalo idėjų sklaida, konkurso „V<strong>ir</strong>tuali kelionė<br />
klasėje“ organizavimas, rezultatų analizė, programos<br />
„Partneriai mokyme“ koordinavimas.<br />
V<strong>ir</strong>ginija Navickienė d<strong>ir</strong>ba metodininke Švietimo<br />
informacinių technologijų centro Švietimo portalo<br />
skyriuje, priklauso „V<strong>ir</strong>tualios kelionės klasėje“ organizaciniam<br />
komitetui. Dalyvauja įva<strong>ir</strong>uose projektuose,<br />
skleidžia IKT taikymo ugdyme idėjas. Yra<br />
parengusi keletą straipsnių. Darbo kryptys: švietimo<br />
portalo, IKT diegimo bei mokytojų gerosios pat<strong>ir</strong>ties<br />
idėjų sklaida, programos „Partneriai mokyme“ koordinavimas.<br />
33
„BEBRAS“ – ŽAISKIME IR VARŽYKIMĖS DRAUGE<br />
Valentina Dagienė, dagiene@ktl.mii.lt<br />
Ieva Jonaitytė, jonaityte.ieva@gmail.com<br />
<strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong> informatikos institutas<br />
Apie „Bebro“ varžybas<br />
Informacinių technologijų konkursas „Bebras“ ats<strong>ir</strong>ado 2004 metų pabaigoje<br />
Lietuvoje. Netrukus varžybos patraukė užsienio šalių dėmesį.<br />
Patrauklia konkurso idėja susidomi vis daugiau šalių, šiais metais jį<br />
organizuos 15 valstybių: Austrija, Bulgarija, Čekija, Estija, Italija, Izraelis,<br />
Latvija, Lenkija, Olandija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Šveicarija,<br />
Ukraina, Vokietija (Bebras, 2010). Bandomąsias varžybas planuoja surengti<br />
Rumunija, Egiptas, Rusijos Federacijos Sankt-Peterburgo regionas.<br />
„Bebro“ varžybos rengiamos rudenį, paprastai spalio ar lapkričio mėnesį.<br />
Lietuvoje šiais metais varžybos vyks lapkričio 9–12 d. Prieš tai, spalio<br />
viduryje, bus bandomoji tren<strong>ir</strong>uotė.<br />
Pateikiame 2009 metų „Bebro“ konkurse dalyvavusių šalių <strong>ir</strong> mokinių<br />
suvestinę.<br />
Šalis Dalyvių skaičius<br />
Austrija 6302<br />
Čekija 4069<br />
Estija 3482<br />
Italija 310<br />
Latvija 828<br />
Lenkija 10288<br />
Lietuva 10357<br />
Nyderlandai 8326<br />
Slovakija 13942<br />
Ukraina 13114<br />
Vokietija 82886<br />
Pastebima, kad mokinių susidomėjimas varžybomis kiekvienoje šalyje<br />
didėja, jos tampa vis labiau žinomos. Varžybų rengėjai stengiasi atsižvelgti<br />
į mokinių <strong>ir</strong> mokytojų galimybes, poreikius, kasmet tobulina užduotis, jų<br />
pateikimo metodus, gerina organizavimo tvarką.<br />
Kasmet pavasarį konkursą rengiančių šalių atstovai – informatikos<br />
mokytojai, mokslininkai, inžinieriai – sus<strong>ir</strong>enka į kūrybinį keleto dienų<br />
seminarą. Čia suformuojami preliminarūs būsimo konkurso uždavinių<br />
34
inkiniai, dalijamasi praeitų metų pat<strong>ir</strong>timi, diskutuojama konkurso ateities<br />
perspektyvų <strong>ir</strong> vykdymo klausimais. Penketą metų šie seminarai vyko<br />
Pasvalio r. Balsių malūne, po kartą surengti Lenkijoje (Torūnėje) <strong>ir</strong> Vokietijoje<br />
(Dagstuhle).<br />
Lietuvos mokiniai noriai dalyvauja „Bebro“ varžybose. Žinoma,<br />
nepalyginsi su matematikos konkursu „Kengūra“ – matematikos mokytojai<br />
aktyvesni ragindami mokinius dalyvauti... Vis tik galime pasidžiaugti, kad<br />
pernai „Bebro“ konkurse dalyvavo v<strong>ir</strong>š 10 tūkst. mokinių iš visos Lietuvos.<br />
Pateiktoje diagramoje matomas „Bebro“ dalyvių skaičiaus kitimas Lietuvoje<br />
nuo pat organizavimo pradžios.<br />
Dalyvių skaičius Lietuvoje<br />
12000<br />
10000<br />
8000<br />
6000<br />
4000<br />
2000<br />
0<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009 metai<br />
Konkurso užduotys<br />
„Bebro“ varžybų vykdymas <strong>ir</strong> tvarka panaši į matematikos „Kengūros“<br />
konkurso. Dalyviai iki šiol buvo sk<strong>ir</strong>stomi į tris amžiaus grupes: benjaminai<br />
(5–8 kl.), juniorai (9–10 kl.) <strong>ir</strong> senjorai (11–12 kl.). Pastebėjome, kad<br />
neretai uždaviniai, tinkami penktokams, būna per lengvi aštuntokams, <strong>ir</strong><br />
atv<strong>ir</strong>kščiai, todėl šiais metais planuojame p<strong>ir</strong>mąją grupę persk<strong>ir</strong>ti į dvi:<br />
benjaminus (5–6 kl.) <strong>ir</strong> kadetus (7–8 kl.).<br />
Kiekviena amžiaus grupė sprendžia sk<strong>ir</strong>tingus uždavinių paketus po<br />
24 uždavinius, kurie susk<strong>ir</strong>styti į tris grupes po aštuonis uždavinius: lengvi<br />
(3 taškai), vidutiniški (4 taškai) <strong>ir</strong> sunkūs (5 taškai). Uždaviniai yra dviejų<br />
tipų: pas<strong>ir</strong>enkamųjų atsakymų (duodami keturi galimi atsakymai, iš kurių<br />
vienas teisingas) <strong>ir</strong> interaktyvūs (pvz., reikia įrašyti skaičių, sudėlioti<br />
dėlionę, pažymėti taškus, kelią grafe <strong>ir</strong> pan.). Kiekvienas dalyvis pradžioje<br />
gauna 24 taškus. Už teisingai išspręstą uždavinį sk<strong>ir</strong>iamas nustatytas pagal<br />
sunkumo grupę taškų skaičius, už nespręstą – 0 taškų, už neteisingai<br />
35
išspręstą – atimamas ketv<strong>ir</strong>tadalis uždavinio vertės taškų. Taigi daugiausiai<br />
galima surinkti 120 taškų.<br />
Per keletą metų pastebėta, kad uždavinius pagal turinį galima susk<strong>ir</strong>styti<br />
į šešias kategorijas: informacijos samprata (informacijos pateikimas,<br />
kodavimas, šifravimas), algoritminis mąstymas (algoritmų sudarymas,<br />
vykdymas, programavimo elementai), kompiuterinių sistemų taikymai<br />
(bendrieji principai, susiję su programinės įrangos, programų praktiniu<br />
naudojimu), struktūros, šablonai, automatai (kombinatorika, diskrečiosios<br />
struktūros – grafai <strong>ir</strong> pan.), bendrieji loginiai sprendimai (loginiai galvosūkiai,<br />
kombinatorikos žaidimai, dėlionės), IKT <strong>ir</strong> visuomenė (socialiniai,<br />
etiniai, kultūriniai IKT taikymo aspektai, teisiniai klausimai). Šios klasifikacijos<br />
stengiamasi laikytis kuriant varžybų užduotis (Dagiene, Futschek,<br />
2008; Dagiene, Futschek, 2009; Carteli, Dagiene, Futschek, 2010).<br />
Dalyvių statistika<br />
Nuo pat konkurso vykdymo pradžios Lietuvoje renkame statistiką apie<br />
dalyvių skaičių, pasisk<strong>ir</strong>stymą pagal amžiaus grupes, mokyklas, klases,<br />
merginų <strong>ir</strong> vaikinų dalyvavimą, labiausiai domina sprendimų rezultatai:<br />
kaip mokiniai sprendžia vienokius ar kitokius uždavinius, kas jiems lengva<br />
ar sunku. Viename iš kūrybinių seminarų buvo atkreiptas dėmesys į<br />
mergaičių <strong>ir</strong> berniukų sprendimų sk<strong>ir</strong>tumus, jaunesniojo amžiaus mokinių<br />
galvojimo ypatumus <strong>ir</strong> pan.<br />
Lietuvoje pastebėta, kad daugiausia dalyvauja 9 <strong>ir</strong> 10 klasių mokinių,<br />
mažiausiai – 8 klasių (žr. praeitų metų varžybų diagramą).<br />
Dalyvių skaičius<br />
36<br />
2000<br />
1800<br />
1600<br />
1400<br />
1200<br />
1000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
5 6 7 8 9 10 11 12 Klasė
Džiaugiamasi, kad „Bebro“ varžybose nemažai dalyvauja mergaičių.<br />
Jei jaunesnėse klasėse jų skaičius artėja prie berniukų skaičiaus, tai to<br />
nepasakysi apie vyresniąsias klases – čia žymiai daugiau dalyvauja<br />
berniukų nei mergaičių. Pernai metų konkurso dalyvių skaičių santykis<br />
parodytas žemiau esančioje diagramoje.<br />
100%<br />
80%<br />
60%<br />
40%<br />
20%<br />
0%<br />
5 6 7 8 9 10 11 12 Klasė<br />
Merginos<br />
Vaikinai<br />
Be to, vyresnių klasių mergaičių <strong>ir</strong> berniukų surinktų taškų vidurkiai<br />
labiau sk<strong>ir</strong>iasi (žr. pateiktą grafiką).<br />
Vidurkis<br />
70,00<br />
65,00<br />
60,00<br />
55,00<br />
50,00<br />
45,00<br />
5 6 7 8 9 10 11 12<br />
Berniukai<br />
Mergaitės<br />
Klasė<br />
Konkurso vykdymas: „Bebro“ varžybų laukas<br />
Konkursas vykdomas mokyklose – kompiuterių klasėse prižiūrint<br />
mokytojui. Ats<strong>ir</strong>anda problema – dažnai mokykloje esančių kompiuterių<br />
skaičius nesiekia norinčių dalyvauti konkurse mokinių skaičiaus.<br />
Pradėjome svarstyti galimybę leisti dalyvauti konkurse <strong>ir</strong> namuose. Tuomet<br />
varžybas reikėtų organizuoti dviem etapais: masiniu – leidžiant dalyvauti<br />
visiems <strong>ir</strong> bet kurių vietų <strong>ir</strong> atrankiniu – sukvietus geriausius varžytis<br />
akivaizdžiai. Iš esmės keletas šalių jau daro šitaip:Estija, Nyderlandai,<br />
37
Vokietija. Vokietijoje tai sulaukė didelio pasisekimo – pernai šios valstybės<br />
konkurse dalyvavo v<strong>ir</strong>š 80 tūkst. mokinių.<br />
Kiekviena šalis ar grupė turi susikūrusios savas varžybų sistemas. Lietuva<br />
iki šiol naudojosi PDF grindžiama technologija. Nemažai nepatogumų<br />
<strong>ir</strong> neaiškumų sukeldavo programinės įrangos, sk<strong>ir</strong>tos paleisti konkurso<br />
užduotis kiekviename kompiuteryje, diegimas, taip pat mokinių atsakymų<br />
įrašymas <strong>ir</strong> išsiuntimas organizatoriams.<br />
Šiais metais nutarta naudotis interneto technologijomis, kuriama nauja<br />
varžybų sistema, kuri pradėta vadinti vaizdžiau – „Bebro“ varžybų lauku.<br />
Tikimės, kad internetinė sistema bus patogesnė, įprastesnė mokiniams<br />
<strong>ir</strong> mokytojams. Pavyzdžiui, mokinių sprendimai bus automatiškai įrašomi,<br />
taigi mokytojams nebereikės skaityti instrukcijų, kaip juos surinkti <strong>ir</strong><br />
išsiųsti.<br />
Ats<strong>ir</strong>as <strong>ir</strong> naujų galimybių, tikimės, kad jos padės nuodugniau išsiaiškinti<br />
mokinių padarytas klaidas, o gal net žinių spragas. Mokytojai galės<br />
stebėti mokinių sprendimų statistiką, t. y. galės daryti išvadas, kuris<br />
uždavinys ar jų grupė (kategorija) mokiniams sekėsi sunkiau spręsti, kas ko<br />
nežino.<br />
Po varžybų visi uždaviniai bus sudedami į „Bebro“ varžybų lauką – čia<br />
juos bus galima komentuoti, teikti pasiūlymų, užduoti klausimus <strong>ir</strong> gauti<br />
atsakymus iš kitų mokytojų ar organizatorių. Tikimės, kad galimybė aptarti<br />
uždavinius, sužinoti mokytojų <strong>ir</strong> mokinių nuomonę apie juos padės ne tik<br />
konkurso dalyviams nuodugniau išsiaiškinti <strong>ir</strong> išmokti naujų dalykų, bet <strong>ir</strong><br />
konkurso organizatoriams geriau perprasti dalyvių poreikius <strong>ir</strong> lanksčiau<br />
prisitaikyti.<br />
„Bebro“ varžybų lauką jau galima testuoti. Visos naujienos skelbiamos<br />
lietuviškoje „Bebro“ svetainėje (www.bebras.lt). Kaip sekasi užsienio kolegoms<br />
skaitykite tarptautinėje „Bebro“ svetainėje (www.bebras.org).<br />
Kviečiame 2010 m. lapkričio 9–12 d. dalyvauti „Bebro“ varžybose –<br />
paraginkime mokinius.<br />
Literatūra<br />
Bebras: International Contest on Informatics and Computer Fluency. Available at:<br />
www.bebras.org [žiūrėta 2010-09-13]<br />
CARTELI A., DAGIENE V., FUTSCHEK G. (2010) Bebras Contest and Digital<br />
Competence Assessment: Analysis of Frameworks. International Journal of<br />
Digital Literacy and Digital Competence. Vol. 1 (1), January-March, IGI Pub.,<br />
pp. 24–39.<br />
38
DAGIENĖ V., PALTANAVIČIUS A., JONAITYTĖ I. (2010) Tarptautinės<br />
informacinių technologijų varžybos: modelis <strong>ir</strong> pat<strong>ir</strong>ties analizė. Informacijos<br />
mokslai, 2010 (spausdinama)<br />
DAGIENE V., FUTSCHEK G. (2008) Bebras International Contest on Informatics<br />
and Computer Literacy: Criteria for Good Tasks. In: R. T. Mitterme<strong>ir</strong>, M. M.<br />
Syslo (Eds.), Informatics Education – Supporting Computational Thinking.<br />
Lect. Notes in Computer Science. Vol. 5090, Springer, pp. 19–30.<br />
DAGIENE V., FUTSCHEK G. (2009) Bebras International Contest on Informatics<br />
and Computer Literacy: A contest for all secondary school students to be more<br />
interested in Informatics and ICT concepts. In: Proc. 9th WCCE 2009,<br />
Education and Technology for a Better World, 9th WCCE 2009, Bento<br />
Goncalves; Paper-Nr. 161. http://www.wcce2009.org/proceedings/papers.html<br />
Informacinių technologijų konkursas Bebras. [Lietuvos varžybų svetainė]<br />
www.bebras.lt [žiūrėta 2010-09-13]<br />
Prof. dr. Valentina Dagienė yra <strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong><br />
informatikos instituto <strong>Informatikos</strong> <strong>metodologijos</strong><br />
skyriaus vadovė, Vilniaus universiteto dėstytoja.<br />
Parašė per 250 mokslinių <strong>ir</strong> metodinių straipsnių, 60<br />
knygų, vadovavo per 30 projektų. Lietuvos mokslo<br />
premijos (informatikos mokymas, mokomosios<br />
programinės įrangos kūrimas <strong>ir</strong> lokalizavimas)<br />
laureatė.<br />
Ieva Jonaitytė d<strong>ir</strong>ba <strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong> informatikos<br />
institute. Nuo 2007 m. yra „Bebro“ konkurso organizacinio<br />
komiteto narė, rūpinasi uždaviniais, ypač jų<br />
statistine analize. Baigė <strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong> matematikos<br />
taikymų programą Vilniaus universitete. Domisi mokomųjų<br />
programų lokalizavimu, informacinių technologijų<br />
taikymu švietimui, dizainu, „Bebro“ užduočių kūrimu<br />
<strong>ir</strong> analize.<br />
39
„TE@CH.US“ PROJEKTAS – PASITELKIME WEB 2.0<br />
TECHNOLOGIJAS MOKYMUI IR MOKYMUISI<br />
Valentina Dagienė, dagiene@ktl.mii.lt<br />
Anita Juškevičienė, anita@ktl.mii.lt<br />
<strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong> informatikos institutas<br />
Apie „Te@ch.us“ projektą<br />
„Mokymosi bendruomenė antrosios kartos saityno technologijų<br />
mokymui“ (Learning community for Web 2.0 teaching, sutrumpintai<br />
Te@ch.us) – tarptautinis projektas, vykdomas pagal Europos Komisijos<br />
Mokymosi visą gyvenimą programą, vienas jo partnerių yra <strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong><br />
informatikos institutas. Šio projekto tikslas – sukurti internetinę mokytojų<br />
bendruomenę, besidominčią antrosios kartos saityno (Web 2.0) technologijų<br />
taikymais pamokose. Projektu siekiama suburti kelių šalių aktyvius<br />
mokytojus, dalintis pat<strong>ir</strong>timi, apžvelgti Web 2.0 tyrimų <strong>ir</strong> mokslo darbų<br />
kryptis, įvertinti perspektyvas.<br />
Antrosios kartos saitynas <strong>ir</strong> jo technologijos<br />
P<strong>ir</strong>mosios kartos internetas (Web 1.0) įvardijamas kaip skaitymo technologija<br />
– kitaip <strong>ir</strong> būt negalėjo, nes tada interneto turinį tvarkė <strong>ir</strong> prižiūrėjo<br />
išimtinai tinklalapius programuojantys specialistai. Tik vėliau ats<strong>ir</strong>ado<br />
priemonės, leidžiančios nesunkiai kiekvienam individui rengti savo turinį.<br />
Imkime enciklopediją „Britannica Online“ – ji sk<strong>ir</strong>ta tik skaitymui. Vėliau<br />
ats<strong>ir</strong>ado „Vikipedia“, kurios turinį generuoja jos naudotojai – čia jau<br />
naudojama antrosios kartos saityno technologija. Supratimas apie internetą<br />
ėmė keistis. Iš tikrųjų internetas <strong>ir</strong> jo technologijos pasikeitė daug anksčiau<br />
nei ats<strong>ir</strong>ado Web 2.0 terminas. Pavyzdžiui, p<strong>ir</strong>moji vikio sistema buvo<br />
sukurta 1994–1995 metais, bet tik 2004 metais O'Reilly Media <strong>ir</strong> MediaLive<br />
surengė p<strong>ir</strong>mąją Web 2.0 konferenciją. Čia <strong>ir</strong> buvo p<strong>ir</strong>mą kartą įvardyta<br />
Web 2.0 sąvoka.<br />
Tim O'Reillis antrosios kartos saityną pristato kaip procesą, kai<br />
dauguma paslaugų, veikusių kompiuteryje, perkeliamos į internetą, o kompiuterinės<br />
įrangos valdymas perleidžiamas naudotojams. Antrosios kartos<br />
saityno technologijos palengvina bendravimą, bendradarbiavimą, žinių<br />
mainus. Išsk<strong>ir</strong>iama daugybė šios technologijos rūšių, sukurta daug įva<strong>ir</strong>ių<br />
programų. Ugdymui sk<strong>ir</strong>tos svarbiausios rūšys parodytos pateiktoje schemoje.<br />
40
Keičiantis technologijoms, kinta <strong>ir</strong> ugdymo procesas. Keičiasi mokytojo<br />
vaidmuo, mokyklos organizacija, pamokos struktūra. Pamokose daugėja<br />
integruotų technologinių priemonių, kurios lengvina mokymąsi <strong>ir</strong> daro jį<br />
patrauklesniu. Vis dažniau naudojami modernūs metodai, mokomasi<br />
bendradarbiaujant, remiamasi konektyvizmo <strong>ir</strong> konstruktivizmo teorijomis.<br />
Interneto technologijos suteikia galimybę kurti v<strong>ir</strong>tualias bendruomenes,<br />
sk<strong>ir</strong>tas tėvams <strong>ir</strong> mokyklai bendrauti, bendradarbiauti, keistis<br />
informacija. Mokytojai siekia modernizuoti mokymo eigą, inicijuoja <strong>ir</strong><br />
valdo individualų ar grupinį mokymo procesą, informacines <strong>ir</strong> komunikacines<br />
technologijas integruoja į pamokas. Keičiasi mokytojų požiūris –<br />
suvokiama, kad neformalusis mokymas(-is) yra mokyklinio ugdymo dalis.<br />
Antros kartos saityno technologijų taikymo pavyzdžiai ugdymo<br />
procese<br />
Siekiant pagerinti mokymą(-si) ieškoma vis geresnių būdų, kaip<br />
motyvuoti mokinius <strong>ir</strong> sutaupyti laiką. Vienas iš tokių būdų yra interneto<br />
technologijų taikymas pamokose. Esama įva<strong>ir</strong>ių taikymo galimybių.<br />
Aptarsime pagrindines.<br />
Tinklaraštis (angl. blog, iš web log) – paslauga, suteikianti galimybę<br />
vienam ar keliems autoriams rašyti <strong>ir</strong> publikuoti savo rašinius, mintis,<br />
idėjas. Šie tekstai vadinami įrašais (angl. posts). Jie pateikiami atv<strong>ir</strong>kštine<br />
chronologine tvarka, kategorizuojami, jiems prisk<strong>ir</strong>iami reikšminiai<br />
41
žodžiai, vadinamosios žymės (angl. tags), be to, tinklaraščių skaitytojai gali<br />
rašyti komentarus.<br />
Tinklaraščių taikymas ugdymui:<br />
• Paieška pagal kategorijas ar žymes suteikia galimybę mokiniams sukurti<br />
susijusių žinių blokus, lengvai rasti <strong>ir</strong> dalintis informacija.<br />
• Atv<strong>ir</strong>kštinė chronologinė tinklaraščių tvarka skatina mokinį sekti savo<br />
mąstymo eigą bėgant laikui, mokytojui suteikia galimybę matyti mokinio<br />
darbo procesą.<br />
• Galimybė komentuoti leidžia mokiniams skaityti savo draugų, mokytojų<br />
ar tėvų kritinius pastebėjimus apie darbą, inicijuojamos diskusijos. Jei<br />
tinklaraštį rašo mokytojas, jis gali sulaukti pasiūlymų iš savo mokinių.<br />
• Rašydami tinklaraštį mokytojai gali pristatyti savo mokomo dalyko<br />
turinį, aptarti sunkesnes vietas, skelbti naujienas mokiniams (pvz., namų<br />
darbų užduotis, semestro atsiskaitymus).<br />
Vikis (angl. wiki) – tai socialinio rašymo platforma, kurios turinį<br />
(informaciją) kuria, pildo <strong>ir</strong> taiso patys naudotojai. Šioje interneto svetainėje<br />
kiekvienas gali pateikti tam tikrą turinį neturėdami HTML ar kitų<br />
programavimo kalbų. Naudotojai gali taisyti ne tik savo įrašus, bet <strong>ir</strong> kitus<br />
čia esančius (jei sistema atv<strong>ir</strong>oji). Skaitytojai mato galutinę versiją – po<br />
visų pataisymų. Kiekvienas pakeitimas išsaugomas kartu su modifikavimo<br />
data. Yra galimybė komentuoti pakeitimus, teikti siūlymus, diskutuoti.<br />
Vikio taikymas ugdymui:<br />
• Galimybė taisyti turinį drauge daugeliui asmenų – tai labai tinka grupinio<br />
darbo užduotims. Mokiniai bet kuriuo metu <strong>ir</strong> iš bet kurios vietos<br />
(kur tik yra interneto prieiga) gali taisyti, pridėti ar ištrinti turinio dalis.<br />
• Diskusijų erdvė suteikia galimybę diskutuoti rūpimu klausimu, tartis dėl<br />
pakeitimų, teikti siūlymus, užduoti klausimus. Taip bendradarbiaujama.<br />
• Yra galimybė sukurti susijusių žinių blokus <strong>ir</strong> saugoti naudingas nuorodas<br />
šia tema.<br />
• Mokytojas gali iš anksto parengti šabloną <strong>ir</strong> sk<strong>ir</strong>ti mokiniams užduotis.<br />
Pavyzdžiui, mokytojas parengia šabloną „Antrosios kartos technologijos“<br />
su tokiu pradiniu turiniu: apibrėžimas, technologijų sąrašas, jų<br />
aprašymai, straipsnis apie vieną kurią nors iš paminėtų technologijų.<br />
Kiekvienam mokiniui sk<strong>ir</strong>iama užduotis – sukurti po straipsnį, kuris<br />
aprašytų kurią nors iš modernių technologijų.<br />
Bendro tekstų rengimo priemonės (angl. collaborative editing tools)<br />
suteikia galimybę vienu metu keliems naudotojams taisyti tą patį dokumentą<br />
(pvz., tekstą, grafiką), kurį galima įkelti, sukurti, keisti jo formatą<br />
42
(pavyzdžiui, doc failą į pdf). Kiekvieno įrašo autorius gali būti identifikuotas.<br />
Ši priemonė suteikia galimybę matyti, kokius dokumentus kas taiso,<br />
stebėti atliekamus veiksmus, lyginti dokumentus ar taisymo versijas.<br />
Bendro tekstų rengimo priemonių taikymas ugdymui:<br />
• Bendro rašymo priemonės gali būti naudojamos atlikti užduotis grupėse.<br />
Vienu metu mokiniai gali taisyti tą patį dokumentą, stebėti taisymus.<br />
Visi pakeitimai yra įrašomi, fiksuojama, kuris naudotojas, ką pakeitė <strong>ir</strong><br />
kada, galima palyginti pradinio <strong>ir</strong> galutinio dokumento turinius. Tokiu<br />
būdu mokytojas gali įvertinti kiekvieno mokinio atliktą darbą.<br />
• Kai kurios priemonės turi komentavimo galimybę, kuri reikalinga diskusijoms.<br />
• Šios priemonės suteikia galimybę kurti <strong>ir</strong> įrašyti įva<strong>ir</strong>ių formatų dokumentus.<br />
Mokiniai, pavyzdžiui, raštinės programų paketą gali pasiekti<br />
naudodamiesi naršykle.<br />
• Publikuota medžiaga galima dalintis: tereikia nurodyti, kurį dokumentą<br />
su kuriuo naudotoju ketinate dalintis, t. y. bendrai taisyti, pildyti, o gal<br />
leidžiate tik skaityti. Mokytojas gali pateikti pamokos teoriją, užduotis,<br />
jas taisyti <strong>ir</strong> vertinti.<br />
Socialinio žymėjimo (angl. social bookmarking) paslauga suteikia<br />
galimybę interneto naudotojui (arba grupei) fiksuoti, tvarkyti, ieškoti<br />
pas<strong>ir</strong>inktus interneto svetainių adresus <strong>ir</strong> susieti juos su reikšminiais<br />
žodžiais (angl. tags), kurie apibūdina fiksuojamą tinklalapį, trumpai aprašyti<br />
pas<strong>ir</strong>inktas internetines svetaines. Kadangi naudotojas gali dalintis savo<br />
interneto adresų sąrašu su kitais – šis žymėjimas vadinamas socialiniu.<br />
Tokiu būdu pagal žymėjimus arba temą galima surasti panašių interesų<br />
interneto naudotojų pažymėtas interneto svetaines. Naudotojai šiose sistemose<br />
gali pridėti <strong>ir</strong> papildomos informacijos, pavyzdžiui, apie save: įdėti<br />
savo nuotrauką, aprašymą, sritis, kuriomis domisi <strong>ir</strong> pan. Taip pat daugelyje<br />
tokių sistemų yra galimybė palikti komentarus, reitinguoti nuorodas, importuoti<br />
<strong>ir</strong> eksportuoti internetinių svetainių adresus. Asmuo įtraukęs nuorodą į<br />
savo sistemą gali matyti kas dar ją yra įtraukęs <strong>ir</strong> kokias nuorodas, konkrečia<br />
tema, tie asmenys yra sukaupę sistemoje.<br />
Socialinio žymėjimo taikymas ugdymui:<br />
• Mokiniai <strong>ir</strong> mokytojai gali lengvai sudaryti interneto svetainių registrą<br />
arba pateikti literatūros šaltinių kuria nors tema sąrašą. Susistemintas<br />
nuorodas (pavyzdžiui, sudėtas į tematinius katalogus ar priskyrus joms<br />
reikšminius žodžius), galima lengvai pateikti kitiems.<br />
• Galima stebėti mokinio pažangą vykdant tyrimą, kadangi žymimi tinklalapiai<br />
išdėstomi atv<strong>ir</strong>kštine chronologine tvarka.<br />
43
• Mokytojas gali reitinguoti ar įvertinti pas<strong>ir</strong>inktas interneto svetaines, taip<br />
padėdamas mokiniui išs<strong>ir</strong>inkti naudingiausius šaltinius.<br />
• Galimybė keistis nuorodomis yra naudinga bendradarbiaujant sk<strong>ir</strong>tingų<br />
disciplinų mokytojams ar mokykloms. Pavyzdžiui, tokiu būdu, matematikos<br />
mokytojas gali parinkti medžiagą, susijusią su tema nagrinėjama<br />
fizikos pamokoje. Sk<strong>ir</strong>tingų mokyklų tos pačios disciplinos mokytojai<br />
gali bendradarbiauti, išnagrinėti <strong>ir</strong> pas<strong>ir</strong>inkti tinkamiausias nuorodas.<br />
Medijų dalijimosi paslaugų (angl. media-sharing services) tarnybos<br />
leidžia pateikti įva<strong>ir</strong>ią informaciją (tekstinę, grafinę, vaizdinę, garsinę),<br />
ieškoti, apžvelgti, komentuoti, prisk<strong>ir</strong>ti reikšminius žodžius – keistis galima<br />
vaizdo filmais, nuotraukomis, pateiktimis, dokumentais <strong>ir</strong> pan.<br />
Medijų dalijimosi paslaugų taikymas ugdymui:<br />
• Galimybė platinti <strong>ir</strong> keistis medijomis, sk<strong>ir</strong>tomis mokymui(-si), pavyzdžiui,<br />
pateikti vaizdinę eksperimento medžiagą prieš laboratorinius<br />
darbus, pateikti garso ar vaizdo paskaitas, kurios bus naudingos mokiniams,<br />
nedalyvavusiems pamokoje, pateikti medžiagą užsienio kalbų<br />
mokymuisi, pamokos pradžioje pateikti paveikslėlį ar vaizdo įrašą prašant<br />
mokinių atspėti pamokos temą (tai skatina mokinių susidomėjimą,<br />
juos aktyviną).<br />
• Mokytojo publikuotas nuotraukas gali komentuoti mokiniai – vyksta<br />
bendravimas <strong>ir</strong> bendradarbiavimas. Pavyzdžiui, mokytojas pateikia<br />
sk<strong>ir</strong>tingų tapybos žanrų paveikslų su trumpais aprašais <strong>ir</strong> siūlo atpažinti<br />
žanrus. Mokiniai komentuoja, rašo samprotavimus, kritikuoja.<br />
• Taikant reikšminius žodžius galima greitai rasti tam tikrai temai naudingų<br />
vaizdo įrašų, paveikslėlių pateiktims ruošti <strong>ir</strong> pan.<br />
Socialiniai tinklai (angl. social networking) apibrėžiami kaip interneto<br />
socialinės erdvės, sk<strong>ir</strong>tos palengvinti bendravimą, bendradarbiavimą <strong>ir</strong><br />
įva<strong>ir</strong>aus turinio mainus. Jose naudotojai gali susisiekti vieni su kitais, siųsti<br />
laiškus <strong>ir</strong> žinutes, kurti dienoraščius, ieškotis pažinčių, publikuoti įva<strong>ir</strong>ią<br />
medžiagą, pateikti informaciją apie save.<br />
Socialinių tinklų taikymas ugdymui:<br />
• Galimybė kurti grupes, diskutuoti, įkelti nuotraukas, vaizdo filmukus ar<br />
nuorodas. Mokiniai gali kurti tam tikrų žinių blokus, pavyzdžiui, galima<br />
sukurti matematikų grupę, į kurią galėtų įsijungti dauguma miesto, šalies<br />
ar šalių mokiniai, besidomintys matematika. Mokiniai galės kaupti<br />
įva<strong>ir</strong>ią matematinę medžiagą, dalintis pat<strong>ir</strong>timi, mokytis bendradarbiauti,<br />
įgyti naujų žinių.<br />
44
• Galimybė rašyti komentarus, diskutuoti tam tikroje erdvėje, dalykiškai<br />
bendrauti, aptarti užduotis, spręsti problemas.<br />
• Gali būti naudojama kaip patraukli erdvė, imituojanti v<strong>ir</strong>tualiąją klasę.<br />
Joje dalyvauti galėtų <strong>ir</strong> mokinių tėvai, jie stebėtų mokinių pažangą,<br />
bendrautų su mokytojais.<br />
Sklaidos technologijos (angl. syndication technologies). RSS (angl.<br />
Really Simple Syndication) – tai technologija, sk<strong>ir</strong>ta informacijai surinkti <strong>ir</strong><br />
susisteminti iš įva<strong>ir</strong>ių interneto šaltinių, jų neaplankius. Prenumeruotas naujienas<br />
galima susisteminti sudėliojus jas į teminius katalogus. Kadangi<br />
naujienos pateikiamos su trumpais aprašais, galima net nesilankant svetainėse<br />
ats<strong>ir</strong>inkti reikiamą informaciją. Taip pat galima automatiškai sekti<br />
(užprenumeruojant), surinkti <strong>ir</strong> susisteminti periodiškai atnaujinamą<br />
naujausią informaciją. Ši informacija gali būti atsiunčiama <strong>ir</strong> el. paštu. Paprastai<br />
tokią informaciją sudaro: internetinio šaltinio pavadinimas, trumpas<br />
aprašas, nuoroda į jį, publikavimo data. Naudojantis sklaidos technologijomis<br />
galima <strong>ir</strong> pasitikrinti savo el. paštą.<br />
Skaidos technologijų taikymas ugdymui:<br />
• Suteikia galimybę mokiniams <strong>ir</strong> mokytojams sužinoti apie naujus tinklaraščių<br />
įrašus, sekti reikšminius žodžius socialinių žymėjimų sistemose,<br />
sekti informacijos mainus, sužinoti naujienas.<br />
• Galimybė dalintis sukauptomis naujienomis nusiunčiant nuorodą į tinklalapį<br />
el. paštu ar tiesiogiai pakviečiant naudotis sistema.<br />
• Mokytojas gali panaudoti užsakytas naujienas pradžios tinklalapyje.<br />
Tokiu būdu mokiniai gali greitai sužinoti, kas naujo įvyko pasaulyje.<br />
• Daugelyje šių programų yra galimybė komentuoti – šitaip vykdomos<br />
diskusijos. Yra galimybė turiniui iš RSS konvertuoti į pdf failą <strong>ir</strong> šitaip<br />
išsaugoti naudingas diskusijas.<br />
Apibendrinant galima daryti išvadą, kad naujosios interneto technologijos<br />
<strong>ir</strong> paslaugos padeda kiekvienam patenkinti savo poreikius, rasti sau<br />
reikalingos ar tinkamos informacijos. Informacijos radimas, jos naudojimas,<br />
bendravimas <strong>ir</strong> bendradarbiavimas suteikia galimybių gerinti<br />
mokymą(si). Žinant, kokios technologijos kokias paslaugas teikia, galima<br />
pas<strong>ir</strong>inkti tinkamiausią būdą pamokai organizuoti.<br />
Literatūra<br />
ANDERSON. P. (2007) What is Web 2.0? Ideas, technologies and implications for<br />
education. JISC Technology and Standards Watch, Report.<br />
http://www.jisc.ac.uk/media/documents/techwatch/tsw0701b.pdf<br />
45
BRYAN A. (2006) Web 2.0. A New Wave of Innovation for Teachning and<br />
learning? EDUCASE Review, Vol. 41, Issue 2, p. 32–44.<br />
D’SOUZA Q. (2007) Web 2.0 Ideas for Educators. A Guide to RSS and More.<br />
http://web20teach.blogspot.com/2007/05/web-20-ideas-for-educatorsebook.html<br />
ISAKSSON J. E-Learning and Web 2.0 Tools for Schools.<br />
http://www.mindomo.com/view.htm?m=48511abbfb7e4145a33dbe6453d0f8af<br />
REDECKER Ch., ALA-MUTKA K., BACIGALUPO M., FERRARI A., PUNIE<br />
Y. (2008) Learning 2.0. The Impact of Web 2.0 Innovations on Education and<br />
Training in Europe. Final Report. IPTS, JRC, European Commission.<br />
SELWYN N. (2007) Web 2.0 applications as alternative env<strong>ir</strong>onments for informal<br />
learning – a critical review. Paper for CERI-KERIS International Expert<br />
Meeting on ICT and Educational Performance, 16–17 October 2007, Session 6.<br />
ŠIAUDVYTIENĖ E. (2007) Kitoks mokymasis su „Web 2.0“. Elektroninis<br />
leidinys „Veidrodis“, 2007, nr. 5 (70).<br />
VAN HARMELEN M. (2008) Briefing paper on Web 2.0 technologies for content<br />
sharing: Web 2.0 – An introduction, Manchester. http://franklinconsulting.co.uk/LinkedDocuments/Introduction%20to%20Web%202.doc<br />
46<br />
Prof. dr. Valentina Dagienė yra <strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong><br />
informatikos instituto skyriaus vadovė, Vilniaus universiteto<br />
dėstytoja. Parašė per 250 mokslinių <strong>ir</strong> metodinių<br />
straipsnių, 60 knygų, vadovavo per 30 projektų.<br />
D<strong>ir</strong>ba įva<strong>ir</strong>iose informatikos <strong>ir</strong> švietimo komitetuose.<br />
Lietuvos mokslo premijos (informatikos mokymas,<br />
mokomosios programinės įrangos kūrimas <strong>ir</strong> lokalizavimas)<br />
laureatė.<br />
Anita Juškevičienė d<strong>ir</strong>ba inžiniere <strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong><br />
informatikos institute, yra informatikos terminijos<br />
komisijos sekretorė, tarptautinio mokslinio žurnalo<br />
„Informatics in Education“ rengėja. Baigė <strong>Matematikos</strong><br />
<strong>ir</strong> informatikos mokymo <strong>ir</strong> dėstymo studijas<br />
Vilniaus universiteto <strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong> informatikos<br />
fakultete. Šiuo metu yra informatikos inžinerijos<br />
doktorantė.
KONSTRUKCIONISTINIS IR KONSTRUKTYVISTINIS<br />
MOKYMAS<br />
Tatjana Jevsikova, tatjanaj@ktl.mii.lt<br />
Vilniaus universitetas<br />
Jolanta Subatovič, jolanta.subatovic@gmail.com<br />
Vilniaus r. Sudervės M. Zdziechovskio pagrindinė mokykla<br />
Įvadas<br />
Edukologai, psichologai, filosofai, mokytojai-praktikai, tėvai <strong>ir</strong> kiti,<br />
kas susiduria <strong>ir</strong> nėra abejingas mokymui, nuolat kelia sau klausimą, kaip<br />
pagerinti mokymą, padaryti jį efektyvesnį <strong>ir</strong> malonesnį, kaip skatinti<br />
besimokančiųjų aktyvumą, kūrybiškumą <strong>ir</strong> savarankiškumą. Šie klausimai<br />
buvo aptariami 2010 metų rugpjūčio mėnesį vykusioje konferencijoje<br />
„Constructionism 2010“, kas <strong>ir</strong> padiktavo šio pranešimo tematiką.<br />
P<strong>ir</strong>moje straipsnio dalyje aptariamos konstruktyvizmu bes<strong>ir</strong>emiančios<br />
mokymo(si) teorijos, o antroje – parodoma, kaip šių teorijų idėjas galima<br />
įgyvendinti praktiškai taikant kompiuterinę mokymo priemonę Scratch.<br />
Konstruktyvizmas <strong>ir</strong> konstrukcionizmas<br />
Akivaizdu, kad mokymas nėra vien žinių perdavimas iš mokytojo<br />
pusės <strong>ir</strong> žinių priėmimas, iškodavimas bei taikymas iš naujo iš besimokančiojo<br />
pusės (Ackermann, 2010).<br />
Norėdamas atsakyti į klausimą, kaip žmonės mokosi, Ž. Piažė<br />
(J. Piaget) suformavo konstruktyvizmo teoriją. Svarbiausias Piažė tyrimų<br />
rezultatas – vaikų bendrųjų mąstymo ypatumų įva<strong>ir</strong>iais amžiaus tarpsniais<br />
išskyrimas. Anot konstruktyvizmo teorijos, žinios palaipsniui dekontekstualizuojamos<br />
(nuo „čia <strong>ir</strong> dabar“ iki „ten <strong>ir</strong> tada“), t. y. vaikai palaipsniui<br />
gali atitolti nuo konkrečių objektų <strong>ir</strong> mintyse manipuliuoti simboliniais realaus<br />
ar hipotetinio pasaulio objektais. Piažė akcentuoja žinių konstravimą iš<br />
pat<strong>ir</strong>ties: vaikui augant <strong>ir</strong> mokantis konstruojamos vis stabilesnės <strong>ir</strong> sudėtingesnės<br />
žinių (mentalinės) struktūros, kuriomis naudodamasis vaikas<br />
interpretuoja pasaulį <strong>ir</strong> išplečia savo eksperimentų lauko ribas (Piaget,<br />
1954).<br />
Konstruktyvizmo teorija paaiškina, kaip žmonės mokosi, tačiau nesiūlo<br />
konkrečių pedagoginių priemonių <strong>ir</strong> metodų, kaip tokį mokymąsi efektyviai<br />
organizuoti (Noss, 2010). Todėl formuojasi kitos, neokonstruktyvistinės<br />
teorijos, kurios pripažindamos žinių konstravimo ypatumus, ieško<br />
47
konkrečių būdų mokymuisi pagerinti. Viena tokių pedagoginių teorijų yra<br />
konstrukcionizmas.<br />
Konstrukcionizmo teoriją pasiūlė S. Papertas, žymus matematikas,<br />
edukologas, informatikas, d<strong>ir</strong>btinio intelekto teorijos vienas iš pradininkų,<br />
Logo programavimo kalbos autorius. Anot Paperto, mokymasis geriausiai<br />
vyksta tada, kai besimokantysis aktyviai kuria išorinio pasaulio objektus (o<br />
ne tik žinių struktūras, kaip mentalinius objektus). Konstrukcionistinį<br />
mokymąsi gerai apibūdina frazė „mokymasis kuriant“ (angl. learning by<br />
making). Tokį mokymąsi realizuoti padeda informacinės <strong>ir</strong> komunikacinės<br />
technologijos (IKT).<br />
S. Papertas apie konstrukcionizmą <strong>ir</strong> jo santykį su konstruktyvizmu<br />
rašo: „Konstrukcionizmas turi tą patį požiūrį į mokymąsi, kaip konstruktyvizmas<br />
(žinių struktūrų konstravimas), tačiau papildomai remiasi idėja,<br />
kad tai geriausiai vyksta kontekste, kai besimokantysis yra sąmoningai<br />
įsitraukęs į konstravimą tam tikro objekto, ar tai būtų smėlio pilis paplūdimyje,<br />
ar visatos teorija“ (Papert, 1991).<br />
E. Ackermann (2010) išsk<strong>ir</strong>ia tokius svarbiausius konstrukcionizmo<br />
bruožus <strong>ir</strong> santykį su konstruktyvizmu:<br />
� Vaikai patys yra savo pažinimo priemonių <strong>ir</strong> išorinių realybių kūrėjai.<br />
� Žinios <strong>ir</strong> pasaulis yra konstruojami <strong>ir</strong> interpretuojami naudojant tam<br />
tikras priemones <strong>ir</strong> simbolius.<br />
� Priešingai negu Piažė konstruktyvizmo teorijoje, konstrukcionizme<br />
pagrindinis dėmesys sk<strong>ir</strong>iamas tam, kaip vaikai mokosi tam tikrame<br />
kontekste naudodami savo <strong>ir</strong> kitų sukurtus objektus.<br />
� Koncentruojamasi ties IKT vaidmeniu žmonių mokymesi.<br />
Anot konstruktyvizmu bes<strong>ir</strong>emiančių teorijų (Ackermann, 2010):<br />
� Pasaulis nėra statinis, nėra „tik laukiantis“, kol jo reiškiniai bus<br />
atskleisti. Pasaulis keičiasi žmonėms su juo sąveikaujant.<br />
� Mokymas negali būti tiesioginis. Vaikai interpretuoja informaciją<br />
remdamiesi savo turimomis žiniomis <strong>ir</strong> pat<strong>ir</strong>timi.<br />
� Žinios nėra informacija, bet pamokos, kurias įsisaviname iš pat<strong>ir</strong>ties.<br />
� Mokytojas – ne scenoje esantis išminčius, o pagalbininkas, skatinantis<br />
tyrinėti, išreikšti, dalintis.<br />
� Mokymasis gali pagerėti ne tiek mokytojui ieškant naujų mokymo (angl.<br />
instruction) metodų, kiek tobulinant konstravimo metodus, kuriuos<br />
naudotų mokinys.<br />
48
Konstrukcionizmas <strong>ir</strong> IKT<br />
Mokymas(is), paremtas konstruktyvizmu, nėra žinių <strong>ir</strong> įgūdžių pasyvus<br />
perteikimas, tai aktyvus supratimo, reikšmių <strong>ir</strong> įgūdžių konstravimo<br />
procesas, ankstesnių <strong>ir</strong> naujų žinių <strong>ir</strong> įgūdžių susiejimas. Vaikas turi mokėti<br />
organizuoti, planuoti <strong>ir</strong> kontroliuoti savo mokymosi procesą, kuris turi<br />
tikslą <strong>ir</strong> yra susijęs su kontekstu bei aplinkybėmis.<br />
Kompiuterinės konstravimo priemonės vaikui gali padėti įsitraukti į<br />
aktyvų objektų kūrimą. Pavyzdžiui, praktiškai taikant kompiuterinę mokymo<br />
priemonę Scratch yra įgyvendinama konstrukcionizmo teorija, t. y.<br />
kurdami konkretų objektą (scenarijų su Scratch programa), vaikai emociškai<br />
įsitraukia į veiklą, kuriai pasitelkia intelektą <strong>ir</strong> turimas žinias, naujai<br />
jas komponuoja, sieja <strong>ir</strong> pateikia.<br />
Kompiuterinė konstravimo priemonė Scratch<br />
Scratch – tai programavimo priemonė <strong>ir</strong> programavimo kalba, kuri<br />
leidžia lengvai kurti interaktyvias istorijas, žaidimus <strong>ir</strong> animaciją (MIT<br />
Media Lab, 2010). M. Resniko (Mitchel Resnick), Masačūsetso technologijos<br />
instituto mokslininko, žaislų serijos Lego MindStorms sumanytojo <strong>ir</strong><br />
StarLogo kalbos kūrėjo, iniciatyva Scratch programa „gimė“ 2007 m.,<br />
Masačūsetso technologijos instituto multimedijos laboratorijai vykdant<br />
projektą „Lifelong Kindergarten“. Ši programa sk<strong>ir</strong>ta vaikų <strong>ir</strong> jaunimo<br />
mokymosi įgūdžiams ugdyti, pavyzdžiui, kūrybiškam mąstymui, aiškiam<br />
minčių dėstymui, metodų analizavimui, projektavimui, bendradarbiavimui.<br />
Naudojantis šia programa galima mokyti intuityvaus programavimo pasitelkus<br />
mokinių kūrybiškumą – vaikai gali manipuliuoti grafiniais objektais:<br />
kurti vaizdus, animaciją, muziką, žaidimus <strong>ir</strong> kt., savo kūriniais dalytis su<br />
kitais – įkėlus juos į internetą.<br />
Manipuliuojant grafiniais objektais greitai <strong>ir</strong> lengvai perprantami<br />
programavimo principai. Vizuali programavimo aplinka suteikia galimybę<br />
vaikams tapti kūrėjais, realizuoti savo idėjas. (Romeike, 2008) Mokymosi<br />
metodai iš „atkartok“ keičiami į „sugalvok, kurk, konstruok“.<br />
Scratch lokalizuota 50 kalbų, tarp jų – <strong>ir</strong> lietuvių kalbai.<br />
Scratch aplinkoje visos galimos komandos <strong>ir</strong> struktūros pateikiamos<br />
kaip dėlionės dalys (blokai), kurios sugrupuotos į 8 kategorijas (kiekviena<br />
kategorija turi savo spalvą <strong>ir</strong> specialią blokų formą).<br />
49
50<br />
1 pav. Scratch programos komandos<br />
Programavimas vyksta dėlionės principu (scenarijai kuriami jungiant<br />
detales). Scratch komandų <strong>ir</strong> struktūrų sujungimo formos tokios, kad negalima<br />
sujungti netinkančių komandų. Taip užkertamas kelias sintaksinėms<br />
programavimo klaidoms.<br />
Pas<strong>ir</strong>inkus vieną iš 8 kategorijų, matomos visos galimos komandos,<br />
kurias pele tereikia nutempti į sceną (darbo lauką) <strong>ir</strong> sujungti į visumą –<br />
sukurti scenarijų. Scratch programos objektai yra veikėjai (angl. sprite),<br />
kuriems galima parinkti išvaizdą <strong>ir</strong> nurodyti atlikti veiksmą. Veikėjai gali<br />
turėti keletą kaukių, kurias galima parinkti iš sąrašo, nupiešti (Scratch turi<br />
integruotą piešimo rengyklę) arba įkelti bet kurio tipo paveikslėlį.<br />
2 pav. Scenarijaus pavyzdys <strong>ir</strong> pagrindinis „Scratch“ veikėjas – katinas<br />
Sukurtą Scratch projektą galima iš karto publikuoti Scratch svetainėje<br />
(http://scratch.mit.edu/). Ten taip pat galima peržiūrėti, parsisiųsti,<br />
analizuoti, perdaryti kitų pateiktus projektus.<br />
Vizuali programavimo aplinka suteikia galimybę vaikams patiems tapti<br />
kūrėjais, realizuoti savo idėjas – žaismingai kurti programas bei patogiai<br />
jomis dalintis tarpusavyje. Kompiuterinės konstravimo priemonės Scratch<br />
kūrėjai savo kūrinį apibūdina trimis metaforomis: „žemas slenkstis“ – lengva<br />
programavimo pradžia, „aukštos lubos“ – galimybė kurti sudėtingesnius<br />
projektus, „plačios sienos“ – didelė projektų įva<strong>ir</strong>ovė (MIT Media Lab,<br />
2007).
Scratch yra atv<strong>ir</strong>oji programinė įranga, ją galima laisvai naudoti <strong>ir</strong><br />
platinti. Veikia Windows, Mac <strong>ir</strong> Linux OS.<br />
Literatūra<br />
ACKERMANN E. K. (2010) Constructivism(s): Shared Roots, Crossed Paths,<br />
Multiple Legacies. In: Clayson J.E., Kalaš I. (Eds.) Constructionist approaches<br />
to creative learning and education: Lessons for the 21 st century. Proc.<br />
Constructionism 2010. 12 th European Logo Conference, 16–20 August 2010,<br />
Paris, France, pp. 1–8.<br />
NOSS R. Reconstructing Constructionism. In: Clayson J.E., Kalaš I. (Eds.)<br />
Constructionist approaches to creative learning and education: Lessons for the<br />
21 st century. Proc. Constructionism 2010. 12 th European Logo Conference, 16–<br />
20 August 2010, Paris, France, pp. 1–4.<br />
PAPERT S. (1991) Preface, In: I. Harel & S. Papert (Eds.) Constructionism,<br />
Research reports and essays, 1985–1990 (p. 1), Norwood NJ.<br />
PIAGET J. (1954) The origin of intelligence in children. New York: International<br />
University Press.<br />
ROMEIKE R. (2008) Kreativität im Informatikunterricht. Dissertation zur<br />
Erlangung des akademischen Grades “doctor rerum naturalium” (Dr. rer. nat.)<br />
in der Wissenschaftsdisziplin “Didaktik der Informatik”.<br />
MIT Media Lab (2010) Scratch Documentation Site,<br />
http://info.scratch.mit.edu/About_Scratch [žiūrėta 2010-09-15]<br />
Dr. Tatjana Jevsikova yra Vilniaus universiteto <strong>Matematikos</strong><br />
<strong>ir</strong> informatikos fakulteto lektorė, taip pat<br />
<strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong> informatikos instituto <strong>Informatikos</strong><br />
<strong>metodologijos</strong> skyriaus mokslo darbuotoja. Ji yra<br />
parašiusi daugiau kaip 15 mokslinių straipsnių, keletą<br />
knygų. Domisi elektroninio mokymosi sistemomis,<br />
programinės įrangos lokalizavimu, kompiuterinėmis<br />
mokymo priemonėmis <strong>ir</strong> mokymo metodais.<br />
Jolanta Subatovič yra informacinių technologijų<br />
mokytoja. Baigė matematikos <strong>ir</strong> informatikos mokymo<br />
specialybę Vilniaus universitete. Bendradarbiauja<br />
su <strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong> informatikos instituto <strong>Informatikos</strong><br />
<strong>metodologijos</strong> skyriumi. Domisi kompiuterinėmis<br />
konstravimo priemonėmis <strong>ir</strong> mokymo metodais. Yra<br />
vieno mokslinio straipsnio bendraautorė.<br />
51
INTERAKTYVIOSIOS LENTOS PANAUDOJIMO GALIMYBĖS<br />
ANGLŲ KALBOS PAMOKOSE<br />
Tatjana Kriliuvienė, kriliuviene.t@gmail.com<br />
Kuršėnų Lauryno Ivinskio gimnazija<br />
Naujosios technologijos vis labiau skverbiasi į mokyklą: spausdintas<br />
mokymo priemones keičia elektroninės, tradicinę lentą <strong>ir</strong> kreidą – kompiuterių<br />
ekranai bei interaktyviosios lentos. Žinoma, šias technologijas galima<br />
atmesti, tačiau pats gyvenimas reikalauja integruoti naująsias informacines<br />
technologijas į mokyklą. Šiuolaikiniam mokytojui keliamas uždavinys –<br />
sugebėti įvaldyti šiuolaikines informacines technologijas <strong>ir</strong> aktyviai jas<br />
panaudoti modernizuojant ugdymo(si) procesą.<br />
Švietimo strategų nuomone, vienas visos klasės mokinių mokymo(si)<br />
efektyvumo kėlimo būdų – mokytojų aprūpinimas interaktyviosiomis<br />
lentomis. Mokymas yra pat<strong>ir</strong>tis. Mokymasis – taip pat. Aktyvioji mokymo<br />
klasė visada buvo visaapimanti. Dabar tai yra viskas viename: interaktyvumo,<br />
bendradarbiavimo, multimedijos technologijų pat<strong>ir</strong>tis, sukurta patraukti<br />
visų besimokančiųjų vaizduotę.<br />
Interaktyvioji lenta anglų kalbos pamokose:<br />
• padeda integruoti IT į ugdymo procesą;<br />
• išplečia kompiuterinio demonstravimo bei modeliavimo galimybes;<br />
• gerina mokytojų <strong>ir</strong> klasės bendravimą per pamoką;<br />
• sumažina mokytojų pas<strong>ir</strong>engimo pamokoms laiką;<br />
• didina mokymosi tempą <strong>ir</strong> gylį;<br />
• išplečia mokytojo didaktinių metodų arsenalą.<br />
Kuršėnų Lauryno Ivinskio gimnazijoje naudojama „AktivInsp<strong>ir</strong>e“ –<br />
naujausia „Promethean“ interaktyviųjų lentų programinė įranga, lengvai<br />
adaptuojama pagal kiekvieno mokytoja pat<strong>ir</strong>tį <strong>ir</strong> stilių. Gali d<strong>ir</strong>bti su<br />
operacinėmis sistemomis „Windows“, „Mac“ <strong>ir</strong> „Linux“.<br />
Pristatant „AktivInsp<strong>ir</strong>e“ programinę įrangą būtina paminėti „Promethean“<br />
interaktyvią sistemą. Tai integruotų interaktyvių priemonių visuma,<br />
kuri <strong>ir</strong> sudaro aktyvios mokymo klasės esmę. Pradėję d<strong>ir</strong>bti su šia sistema<br />
įsitikinome, kad tai visiškai naujas požiūris į mokymą <strong>ir</strong> ryškus žingsnis į<br />
ateitį. Pamokos kuriamos pagal šiuolaikinius edukacinius reikalavimus <strong>ir</strong><br />
atsižvelgiant į mūsų pačių <strong>ir</strong> mokinių pat<strong>ir</strong>tį <strong>ir</strong> pageidavimus.<br />
„AktivInsp<strong>ir</strong>e“ siūlo keletą pranašumų, tobulinančių mokymo procesą:<br />
52
• Visiškai integruota su auditorijos apklausos <strong>ir</strong> žinių tikrinimo moduliais<br />
„ActiVote“ <strong>ir</strong> „AktivExpression“.<br />
• Numatyta galimybė iš karto naudotis keliems vartotojams.<br />
• Šiuolaikinė programinių įrankių konfigūracija leidžianti automatiškai<br />
atnaujinti modulį per internetą jį aktyvavus.<br />
• Mokiniai <strong>ir</strong> mokytojai nemokamai gali atsisiųsti personalią programos<br />
versiją peržiūrėti dienos pamokas namuose.<br />
• Galima įrašyti <strong>ir</strong> išsaugoti visą pamoką su garsu.<br />
• Galima įkelti flash <strong>ir</strong> avi bylas <strong>ir</strong> naudoti jas mokymo procese.<br />
• Turi turtingą objektų biblioteką, daug įva<strong>ir</strong>ių temų, galima prisijungti<br />
prie „Promethean“ naudotojų bendruomenės, kur nemokamai<br />
galima atsisiųsti daug jau sukurtų pamokų pavyzdžių pagal tematikas<br />
arba užs<strong>ir</strong>egistruoti <strong>ir</strong> dalyvauti forume. Jūs galite nemokamai<br />
atsisiųsti dešimtis tūkstančių kitų mokytojų paruoštų pamokų <strong>ir</strong><br />
papildyti savo biblioteką įva<strong>ir</strong>iais jau paruoštais ištekliais, kurie yra<br />
publikuoti www.prometheanplanet.com.<br />
Kita galimybė naudoti(s) interaktyviąja lenta – „Smart Notebook“<br />
programinė įranga, pateikiama su neribotu licencijų kiekiu, kas leidžia dar<br />
efektyviau išnaudoti interaktyviosios lentos teikiamas galimybes pamokose.<br />
„Smart Notebook“ suteikiamos galimybės:<br />
• Prisilietimo sistema – pamokoje galima rašyti, trinti <strong>ir</strong> atlikti pelės<br />
funkcijas p<strong>ir</strong>štų galais. Papildomi rašikliai ar trintukai nereikalingi;<br />
• Kai naudojame „Smart“ rašiklių dėtuvę, paėmus rašiklį ar trintuką,<br />
rašiklių dėtuvė automatiškai atpažįsta, kuriuo įrankiu naudojamasi.<br />
Mygtukai įjungia klaviatūrą ekrane, dešiniojo pelės paspaudimo <strong>ir</strong><br />
pagalbos funkcijas.<br />
• Galima rašyti skaitmeniniu rašalu ant taikomųjų programų, tinklalapių<br />
<strong>ir</strong> vaizdo įrašų.<br />
• Galima įrašymo funkcija – galima užfiksuoti savo darbą „Smart<br />
board“ interaktyviojoje lentoje kaip ekrano paveikslėlį, kurį vėliau<br />
redaguojame, arba užrašus tiesiogiai įrašome taikomųjų programų,<br />
tokių kaip „Microsoft PowerPoint“, „Word“ <strong>ir</strong> „Excel“ rinkmenose.<br />
Anglų kalbos bendrosiose programose daug dėmesio kreipiama į naujų<br />
technologijų taikymą. Iš esmės tai susiję su tuo, kad anglų kalbos<br />
pamokose atliekamos įva<strong>ir</strong>ios kūrybinės užduotys, lavinančios visų keturių<br />
kalbinės veiklos sričių gebėjimus – skaitymo, klausymo, rašymo bei kalbėjimo.<br />
Siekiant glaudžios integracijos su IT, taikant interaktyviųjų lentų<br />
programinę įrangą anglų kalbos mokymui keliami bendri tikslai:<br />
53
• Naudojant interneto tinklą, kompiuterinius žinynus, elektronines<br />
enciklopedijas ar kitokio pobūdžio laikmenose esančią informaciją,<br />
atskleisti moksleiviui elektroninių informacijos šaltinių galimybes<br />
<strong>ir</strong> tuo pačiu formuoti moksleivių darbo su naujomis informacinėmis<br />
technologijomis <strong>ir</strong> informacinius įgūdžius<br />
• D<strong>ir</strong>bant su interaktyviosiomis lentomis lengviau mokinius supažindinti<br />
su įva<strong>ir</strong>ių Interneto svetainių teikiamomis galimybėmis<br />
savarankiškai tobulinti anglų kalbos kalbinius gebėjimus.<br />
Žinoma, anglų kalbos pamokos nesk<strong>ir</strong>tos kompiuteriniam raštingumui,<br />
tačiau kompiuterio panaudojimas pamokose leidžia:<br />
• išsamiau <strong>ir</strong> vaizdingiau atskleisti kalbos struktūros bei vartojimo<br />
galimybes,<br />
• paįva<strong>ir</strong>inti mokinių veiklą pamokose interaktyviais pratimais <strong>ir</strong><br />
sustiprinti mokinių motyvaciją,<br />
• pasiekti geresnių mokymosi rezultatų,<br />
• objektyviau <strong>ir</strong> tiksliau vertinti mokinių žinias.<br />
Minėtos technologijos sudaro sąlygas mums, mokytojams (<strong>ir</strong> ne tik),<br />
įgyvendinti visiškai naujas galimybes <strong>ir</strong> pasiekti tokių rezultatų, apie<br />
kuriuos anksčiau net negalvojome. Ar dažnai susimąstome apie tai, kokios<br />
ateities mokyklos siekiame? Šiuolaikinėje mokykloje mokytojai tampa ne<br />
tik žinių teikėjai, bet mokymo <strong>ir</strong> mokymosi proceso organizatoriai, mokiniai<br />
mokosi d<strong>ir</strong>bti savarankiškai, o mokytojas yra jo padėjėjas, skatintojas.<br />
Mokytojas neturėtų mokyti (nors mokiniai <strong>ir</strong> teigia, kad jie moko); jis p<strong>ir</strong>miausiai<br />
stebi, klauso, o tada orientuoja, pataria, atveria naujus horizontus.<br />
Literatūra<br />
BELL M. A. Teacher Feature... Why Use an interactive whiteboard? A Baker‘s<br />
Dozen Reasons! http://teachers.net/gazette/JAN02/mabell.html<br />
54<br />
Tatjana Kriliuvienė d<strong>ir</strong>ba Kuršėnų Lauryno Ivinskio<br />
gimnazijoje, dėsto anglų kalbą. Mokytoja ekspertė<br />
yra anglų kalbos vadovėlių autorė, parengė<br />
eilę kitų mokymo priemonių. Ji yra „Microsoft“<br />
programos „Partneriai mokyme“ aktyvi dalyvė –<br />
IKT lyderė, dalyvauja mokymuose, pati tobulėja <strong>ir</strong><br />
skleidžia įgytą pat<strong>ir</strong>tį respublikos mokytojams.
KONEKTYVIZMAS MOKYMO PRAKTIKOJE:<br />
ATVEJO ANALIZĖ<br />
Joana Lipeikienė, joanal@ktl.mii.lt<br />
<strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong> informatikos institutas<br />
Įvadas<br />
Konferencijoje, sk<strong>ir</strong>toje naujosios kartos saityno technologijoms <strong>ir</strong> jų<br />
taikymui mokyme, aktualus klausimas „Ar „Web 2.0“ naujovės yra tokios<br />
radikalios, kad keičia <strong>ir</strong> pačią mokymo(si) prigimtį? Ar jau metas atsisakyti<br />
biheviorizmo, kognityvizmo <strong>ir</strong> socialinio konstruktyvizmo mokymosi<br />
teorijų <strong>ir</strong> pereiti prie 2004 metais G. Siemens’o pasiūlytos konektyvizmo<br />
(connectivism) teorijos, pagal kurią dėl žinių senėjimo greičio augimo<br />
svarbiau šiandien jau yra ne faktinės žinios (know-what) ar žinojimas, kaip<br />
veikti (know-how), bet žinojimas, kur rasti reikiamų žinių (know-where)?“<br />
(Šiaudvytienė, 2007). Nors ši nauja, jos kūrėjų pristatoma kaip skaitmeninio<br />
amžiaus teorija gyvuoja jau šešerius metus, beveik nežinoma jos<br />
praktinio taikymo mokyme, ypač formaliajame švietime, pat<strong>ir</strong>tis. Tačiau<br />
šios teorijos raida gyva: aktyviame tinklalapyje (www.connectivism.ca)<br />
visą laiką vyksta diskusijos, kūrėjai atsako į klausimus, kaupiamos įva<strong>ir</strong>iausios<br />
nuomonės (Siemens, 2004, 2006; Siemens, Tittenberger, 2009). Kai<br />
kurie autoriai (Kerr, 2006; B. P. Verhagen, 2006) konektyvizmą laiko ne<br />
mokymo teorija, o tik požiūriu į mokymąsi. Esminiai konektyvizmo<br />
principai:<br />
• Mokymasis – tai ryšio su informacijos šaltiniais sudarymo<br />
procesas;<br />
• Mokymasis yra <strong>ir</strong> už žmogaus ribų. Pavyzdžiui, informacija gali<br />
būti saugoma diske ar pateikta interneto svetainėje. Sudarytas<br />
ryšys – galimybė ją pasiekti – jau yra mokymasis;<br />
• Dėl žinių senėjimo greičio galimybė žinoti daugiau yra svarbesnė<br />
už tai, kas yra žinoma;<br />
• Ryšių turėjimas reikalingas nuolatinio mokymosi palaikymui.<br />
Informacija nuolat keičiasi, yra atnaujinama. Todėl labai svarbu<br />
palaikyti ryšį <strong>ir</strong> nuolat gauti naujausią informaciją;<br />
• Svarbu mokėti matyti ryšius tarp sričių, idėjų <strong>ir</strong> jų supratimo;<br />
• Sprendimų priėmimas – tai taip pat mokymasis. Gaunamos<br />
informacijos vertė <strong>ir</strong> pas<strong>ir</strong>inkimas, ką mokytis, yra matomas per<br />
besikeičiančios realybės prizmę.<br />
55
Dėl tokių konektyvizmo principų dėstytojas neteikia besimokantiesiems<br />
mokymo medžiagos. Mokytojas yra tik vedlys į asmeninio tinklo<br />
susidarymą, jis tik konsultantas, durininkas, atveriantis duris į atitinkamus<br />
išteklius, nukreipiantis derama linkme.<br />
Dabar mokymasis iš tikrųjų vyksta įtinklintoje visuomenėje, kurioje<br />
gyvename. Dauguma konektyvizmo teiginių atitinka tikrovę. Bet daug<br />
klausimų nėra atsakyta. Ypač galvojant apie šių principų taikymą<br />
formaliajame švietime. Pvz., konektyvizmui nėra aktualus žinių vertinimas,<br />
o šiuolaikinėje formaliojo švietimo sistemoje daug kas paremta besimokančiųjų<br />
žinių <strong>ir</strong> gebėjimų vertinimu. Svarbu <strong>ir</strong> tradicijos, socialiniai klausimai,<br />
studentų nuostatos. Todėl šio tyrimo tikslas buvo išt<strong>ir</strong>ti <strong>ir</strong> pritaikyti konektyvizmo<br />
idėjas mokymo praktikoje, sukuriant <strong>ir</strong> naudojant mokyme tam<br />
pritaikytą v<strong>ir</strong>tualią mokymosi aplinką, iš atvejo analizės padaryti išvadas<br />
apie konektyvizmo principų pritaikomumą mokymo praktikoje. Tyrimo<br />
metodai – literatūros apie konektyvizmą analizė, mokymo proceso stebėjimas,<br />
refleksija, diskusijos su studentais, anketavimas, statistinė duomenų<br />
analizė.<br />
Tyrimo aprašas<br />
Konektyvizmo principai visų p<strong>ir</strong>ma turėtų būti priimtini, kai mokoma<br />
greitai besikeičiančių, su technologijų raida susijusių dalykų. Tada svarbu<br />
įdiegti studentams gebėjimus patiems ieškoti informacijos, vertinti <strong>ir</strong> kaupti<br />
tai, kas reikalinga jų studijoms <strong>ir</strong> darbui. Todėl Vilniaus pedagoginiame<br />
universitete atlikome tyrimą, kuriame buvo sukurta <strong>ir</strong> praktiškai išbandyta<br />
konektyvizmo principais grįsta mokymosi svetainė – v<strong>ir</strong>tuali mokymosi<br />
aplinka Technologijų matematikai mokymui, kurioje numatyta dėstytojo <strong>ir</strong><br />
studentų bendravimo erdvė, studentų atliktų darbų (aprašų <strong>ir</strong> pateikčių)<br />
įkėlimo galimybė, komentarų, vertinimo <strong>ir</strong> pasikeitimo nuomonėmis<br />
forumas (www.mif.vpu.lt/kms). Ši v<strong>ir</strong>tuali mokymo aplinka buvo sukurta<br />
su atv<strong>ir</strong>ąja turinio valdymo sistema Joomla, naudojant jos plėtinius.<br />
Technologijų matematikai kurso turinys keičiasi, nes ši sritis yra nuolat<br />
kintanti. Ats<strong>ir</strong>anda naujų kompiuterinių matematikos programų, o senosios<br />
vystomos <strong>ir</strong> tobulinamos. Kai kurios programos nebekeičiamos, kai kurios<br />
nustoja gyvuoti. Atrodo, tai idealus atvejis taikyti konektyvizmo idėjas.<br />
Norint gerai pažinti matematines technologijas neužtenka išmokti d<strong>ir</strong>bti su<br />
kai kuriomis matematikai sk<strong>ir</strong>tomis programomis. Svarbu sugebėti ieškoti,<br />
rasti, išsiaiškinti naujų technologijų galimybes, įvertinti jas <strong>ir</strong> pritaikyti<br />
matematikos tyrimuose, taikymuose bei mokyme. Sukurtoje v<strong>ir</strong>tualioje<br />
mokymo aplinkoje studentams nebuvo teikiama mokomoji medžiaga, jie<br />
išklausė tik kurso įvadą per paskaitą, bet buvo sk<strong>ir</strong>iamos užduotys savaran-<br />
56
kiškai rasti, įdiegti <strong>ir</strong> išmokti d<strong>ir</strong>bti su nežinoma kompiuterine matematikos<br />
programa, apie kurią reikėjo paruošti aprašą, įdėti uždavinių sprendimo<br />
pavyzdžių, kritinę pateiktį <strong>ir</strong> pristatyti sistemą bendramoksliams. Taip pat<br />
reikėjo sudaryti visus galimus ryšius su ištekliais, susijusiais su šia<br />
programa. Tuo buvo siekiama diegti paieškos, programų vertinimo, individualaus<br />
tinklo (ryšių su atitinkamais šaltiniais) kūrimo įgūdžius. Paskaitose<br />
studentai buvo supažindinti su konektyvizmo idėjomis, mokomojoje<br />
aplinkoje taip pat buvo pateikta medžiaga apie šią mokymo teoriją.<br />
Šis savarankiškas darbas buvo tik viena dalyko mokymo dalis, taigi<br />
mokymuisi buvo taikytas mišrus modelis, suprantant jį kaip tradicinio<br />
mokymosi <strong>ir</strong> mokymosi pagal konektyvizmo idėjas derinimą. Studentams<br />
buvo skaitomos paskaitos apie bendrąsias populiariausias kompiuterines<br />
matematikos sistemas Derive, Maple, Matlab, vyko laboratoriniai darbai<br />
šių sistemų mokymuisi. O savarankiškam studijavimui buvo pasiūlyta 20<br />
kitų kompiuterinių matematikos programų, kurios apėmė įva<strong>ir</strong>ias šiuolaikinių<br />
matematikos technologijų galimybes: šiuo metu populiariausią grafinį<br />
skaičiuoklį TI-Nsp<strong>ir</strong>e, internete realiame laike d<strong>ir</strong>bančią sistemą SAGE,<br />
atv<strong>ir</strong>ąsias sistemas Geogebra, Maxima <strong>ir</strong> Scilab, komercines Cabri,<br />
Autograph <strong>ir</strong> kt. Studentai turėjo įsidiegti pas<strong>ir</strong>inktą atv<strong>ir</strong>ąją programą arba<br />
bandomąją komercinių sistemų versiją.<br />
Eksperimente dalyvavo 54 antro kurso matematikos <strong>ir</strong> informatikos<br />
specialybės studentai. Mokymas pagal konektyvizmo principus bendrame<br />
dalyko dėstyme sudarė 30 procentų. Buvo konsultuojama, stebimos <strong>ir</strong> kartu<br />
sprendžiamos problemos. Diskusijose studentai vertino <strong>ir</strong> kritikavo draugų<br />
aprašus, siūlė nuorodas į išteklius, o semestro gale per laboratorinius darbus<br />
pristatė savo darbus bendramoksliams. Mokomojoje aplinkoje jie pateikė<br />
58 kompiuterinių matematikos programų aprašus <strong>ir</strong> 25 pateiktis, kelis<br />
šimtus komentarų. Semestro pabaigoje studentams buvo pateikta išsami<br />
anketa, kurioje studentai vertino konektyvizmo idėjas, jiems pasiūlyto<br />
mokymosi metodą, savo žinių pasikeitimus, kolektyvinį darbą, komentarų<br />
<strong>ir</strong> bendravimo naudingumą, taip pat savarankiško darbo sunkumus <strong>ir</strong><br />
kliūtis. Apdoroti anketinio tyrimo rezultatai <strong>ir</strong> padarytos išvados.<br />
Rezultatai <strong>ir</strong> išvados<br />
Trumpai aptarsime tyrimo rezultatus <strong>ir</strong> išvadas. Tik 5 procentai studentų<br />
buvo d<strong>ir</strong>bę bent su viena kompiuterine matematikos programa iki šio<br />
kurso, taigi dauguma pradinių dalyko žinių neturėjo. 6 procentai atsakė, kad<br />
jų mokytojai mokykloje naudojo vieną kurią nors programą mokydami<br />
matematikos. Vidutiniškai 83 procentams eksperimente dalyvavusių<br />
57
studentų (1 pav.) dėl įva<strong>ir</strong>ių jų nurodytų priežasčių priimtinos konektyvizmo<br />
idėjos apie<br />
• individualaus tinklo susidarymą;<br />
• mokymosi tinkle svarbą;<br />
• prieigos prie atitinkamų išteklių būtinumą;<br />
• esamų faktų <strong>ir</strong> konkrečių žinių nesvarbumą, lyginant su turima<br />
galimybe sužinoti;<br />
• mokymąsi kaip procesą, kai žmones keičiasi nuomonėmis <strong>ir</strong> turima<br />
informacija;<br />
• mokymąsi už žmogaus ribų;<br />
Kritinis likusiųjų studentų požiūris į konektyvizmą siejasi su taikyto<br />
mokymosi būdo vertinimu. 85 procentams studentų ši veikla patiko, bet tik<br />
2 studentai patv<strong>ir</strong>tino neturėję jokių sunkumų. 2 pav. parodyti pagrindiniai<br />
studentų išvardinti sunkumai:<br />
• savarankiškai mokytis labai sudėtinga;<br />
• sunku skaityti literatūrą užsienio kalbomis (14 studentų nurodė<br />
nemoką rusų, 11 – anglų kalbos);<br />
• trūksta matematinių žinių savarankiškai vertinti matematines<br />
sistemas;<br />
• nepakankami kompiuterio valdymo įgūdžiai atsisiunčiant <strong>ir</strong><br />
įdiegiant naujas sistemas.<br />
58<br />
Kiek studentų vertina teigiamai<br />
-6 4 14 24 34 44 54<br />
42<br />
Prieigos prie išteklių svarba<br />
Individualaus tinklo sudarymas<br />
Konektyvizmo vertinimas<br />
49<br />
Svarbiau galimybė sužinoti daugiau<br />
Keitimasis informacija<br />
Mokymasis už žmogaus ribų<br />
1 pav. Kiek studentų teigiamai vertina pagrindinius konektyvizmo principus<br />
Įdomu, kad dar ats<strong>ir</strong>ado 4 kompiuterio namuose neturintys studentai,<br />
dėl to buvo sunkiau atlikti užduotis. Studentai nurodė mokydamiesi<br />
51<br />
43<br />
40
naudoję net 9 tipų šaltinius, dauguma jų – iš interneto. Į klausimą, ar būtų<br />
dalyvavę eksperimente, jei tai nebūtų privaloma mokymosi dalis, 55<br />
procentai atsakė teigiamai, nes domina naujovės, trokšta žinių, dėl priimtinų<br />
konektyvizmo principų, siekia tobulėti savo srityje <strong>ir</strong> pan. Likusieji 45<br />
procentai skundėsi laiko stoka <strong>ir</strong> paskatos nebuvimu, taigi beveik pusė<br />
studentų prisipažino suspėją daryti tik tai, kas privaloma.<br />
Studentų mokymosi rezultatai apsprendžia jų mokymosi sąlygas –<br />
stipendiją, mokamą ar nemokamą mokslą, taigi eksperimente išryškėjo dar<br />
vienas aspektas: dalis studentų (net 48 procentai) nėra linkę dalintis<br />
informacija, savo patarimais gerinti bendramokslių darbą, nes „yra<br />
konkurencija“. Tačiau kita dalis tv<strong>ir</strong>tino, kad padėdami kitiems tikisi <strong>ir</strong><br />
patys sulaukti pagalbos.<br />
Studentų skaičius<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
8<br />
11<br />
Sunkumai<br />
Taip mokytis per sudėtinga<br />
Nemoku anglų kalbos<br />
Nemoku rusų kalbos<br />
Trūksta matematikos žinių<br />
Silpnai valdau kompiuterį<br />
Nebuvo sunkumų<br />
2 pav. Studentų nurodyti pasiūlyto savarankiško mokymosi būdo sunkumai<br />
Buvo t<strong>ir</strong>ta <strong>ir</strong> daugiau pasiūlyto mokymosi būdo aspektų: kaip studentai<br />
vertina atsk<strong>ir</strong>as v<strong>ir</strong>tualios mokymosi aplinkos dalis, ar norėtų taip mokytis<br />
kitų dalykų <strong>ir</strong> kt., tačiau čia norėta pateikti tik trumpą santrauką.<br />
Remiantis mokymo proceso stebėjimu <strong>ir</strong> studentų nuomone, konektyvizmas<br />
negalėtų būti vienintelė visų dalykų dėstymui tinkanti mokymo<br />
teorija. Matyt, šios teorijos autoriai į tai <strong>ir</strong> nepretenduoja. Konektyvizmą<br />
derėtų priimti kaip dar vieną mokymo teoriją (ar pedagoginį požiūrį)<br />
tradicinio mokymo papildymui kitokiomis galimybėmis.<br />
Literatūra<br />
KERR B. (2006). A challenge to connectivism.<br />
http://billkerr2.blogspot.com/2006/12/challenge-to-connectivism.html [žiūrėta<br />
2010-09-13]<br />
SIEMENS G. (2004). Connectivism: A Learning Theory for the Digital Age.<br />
http://www.elearnspace.org/Articles/connectivism.htm [žiūrėta 2010-09-13]<br />
14<br />
9<br />
10<br />
2<br />
59
SIEMENS G. (2006). Knowing knowledge. http://www.knowingknowledge.com<br />
[žiūrėta 2010-09-13]<br />
SIEMENS G., TITTENBERGER P. (2009). Handbook of emerging technologies<br />
for learning. http://umanitoba.ca/learning_technologies/cetl/HETL.pdf [žiūrėta<br />
2010-09-13]<br />
ŠIAUDVYTIENĖ E. (2007). Kitoks mokymasis su Web 2.0.<br />
http://stage.bernardinai.lt/straipsnis/2007-10-17-elena-siaudvytiene-kitoksmokymasis-su-web-2-0/4238/print<br />
[žiūrėta 2010-09-13]<br />
VERHAGEN B. P. (2006). Connectivism: a new learning theory?<br />
http://www.surfspace.nl/nl/Redactieomgeving/Publicaties/Documents/Connecti<br />
vism%20a%20new%20theory.pdf [žiūrėta 2010-09-13]<br />
60<br />
Prof. Joana Lipeikienė yra <strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong> informatikos<br />
instituto vyr. mokslo darbuotoja, taip pat Vilniaus<br />
pedagoginio universiteto <strong>Informatikos</strong> katedros profesorė.<br />
Ji yra parašiusi apie 80 mokslinių straipsnių <strong>ir</strong> 5 vadovėlius<br />
studentams. Moksliniai interesai: kalbos signalų<br />
apdorojimas, technologijos matematikai, modernios<br />
mokymo technologijos.
ĮVALDĘ ANTROSIOS KARTOS SAITYNO TECHNOLOGIJAS –<br />
KURŠĖNŲ PAVENČIŲ VIDURINĖS MOKYKLOS PATIRTIS<br />
Stasė Riškienė, stasele.riskiene@gmail.com<br />
Janina Banienė, pavenciuvid@gmail.com<br />
Kuršėnų Pavenčių vidurinė mokykla<br />
Elektroninis mokymasis, antrosios kartos saityno priemonės <strong>ir</strong> bendradarbiavimas<br />
naudojantis naujausiomis informacinėmis <strong>ir</strong> komunikacinėmis<br />
technologijomis Kuršėnų Pavenčių vidurinės mokyklos aštuntokams, jų<br />
mokytojams <strong>ir</strong> visai klasės bendruomenei – visiškai įprastas dalykas.<br />
Klausti, kas namų darbams, jiems bereikia! Ne, ne todėl, kad jiems nereikėtų<br />
daryti namų darbų ar mokiniams jie nerūpėtų, bet todėl, kad klasės<br />
svetainės (http://manoklase.mok.lt) namų darbų skyrelyje jie bet kada gali<br />
sužinoti, kas užduota, – tuo pas<strong>ir</strong>ūpina klasės draugai, įvaldę antrosios<br />
kartos saityno technologijas. Ir ne tik namų darbais! Klasės naujienos,<br />
laimėjimai, informacija apie įva<strong>ir</strong>ią mokymosi medžiagą bei galimybes<br />
mokytis internetu, klasės renginius <strong>ir</strong> net gimtadienius – viską, kas svarbu<br />
mokiniams, mokytojams <strong>ir</strong> tėveliams, galima rasti klasės svetainėje!<br />
Apie klasės svetainę<br />
Poreikis kurti klasės svetainę ats<strong>ir</strong>ado dar penktoje klasėje. Mokiniams<br />
dalyvaujant įva<strong>ir</strong>ioje tarptautinėje veikloje norėjosi pristatyti klasę<br />
bendraamžiams iš užsienio šalių, ieškojome erdvės, kur galėtume kurti<br />
klasės veiklos nuotraukų galerijas <strong>ir</strong> džiugiomis akim<strong>ir</strong>komis dalintis su<br />
visais klasės mokiniais, mokytojais <strong>ir</strong> tėveliais. Svarbiausia, norėjosi, kad<br />
tie mokiniai, kuriems dėl tam tikrų priežasčių tenka praleisti pamokas,<br />
turėtų galimybę sekti klasės veiklą <strong>ir</strong> nuolat jaustis darnios, aktyvios <strong>ir</strong><br />
kūrybingos bendruomenės dalimi.<br />
Galimybę susikurti klasės svetainę suteikė tuometinė Šiaulių apskrities<br />
administracija, dabar svetainė nemokamai talpinama rajono švietimo<br />
įstaigų serveryje. Svetainė sukurta naudojantis turinio tvarkymo sistema<br />
„Joomla“, ja naudotis išmokome seminaro Vokietijoje metu, o vėliau savo<br />
žiniomis pasidalinome su visais klasės bendruomenės nariais. Įva<strong>ir</strong>ios<br />
antrosios kartos saityno technologijos <strong>ir</strong> įterpiami valdikliai nuolat<br />
praturtina svetainę <strong>ir</strong> suteikia dar daugiau galimybių mokymuisi,<br />
bendravimui <strong>ir</strong> bendradarbiavimui.<br />
Klasės svetainė susk<strong>ir</strong>styta į tris pagrindines dalis: bendra informacija<br />
(skyreliai „Naujienos“, „Klasės veikla“, „Apie klasę“, „Svarbu“, „Laimėjimai“,<br />
61
„Projektai“, „Draugai“, „Atsiliepimai“ <strong>ir</strong> kt.), <strong>skyrius</strong> mokiniams („Namų<br />
darbai“, „Kūryba“, „Mokymosi medžiaga“, „Pasitikrink žinias“, „Forumas“<br />
<strong>ir</strong> pan.) <strong>ir</strong> <strong>skyrius</strong> tėveliams („Informacija“ <strong>ir</strong> kt.).<br />
Mokiniai patys imasi iniciatyvos kurti naujus straipsnius ar siūlyti<br />
idėjas svetainės tobulinimui. Populiariausias svetainėje – namų darbų<br />
skyrelis, jis ypač naudingas mokiniams, kurie dėl kokių nors priežasčių<br />
negali dalyvauti pamokose, bet nori savarankiškai joms ruoštis. Namų<br />
darbų skyrelį pildo patys mokiniai.<br />
Mokiniams sk<strong>ir</strong>toje dalyje taip pat gausu įva<strong>ir</strong>ių priemonių mokinių<br />
žinių gilinimui. Skyrelyje „Pasitikrink žinias“ mokiniai gali atlikti įva<strong>ir</strong>ių<br />
dalykų testus, kuriuos kuria mokytojai <strong>ir</strong> patys mokiniai. Skyrelyje<br />
„Mokymosi medžiaga“ publikuojama informacija apie įva<strong>ir</strong>ių dalykų<br />
mokymąsi. Mokinių pageidavimu mokytojai šiame skyrelyje publikuoja<br />
įva<strong>ir</strong>ius patarimus ar rekomendacijas. Taip pat čia gausu įva<strong>ir</strong>ios<br />
internetinės mokymosi medžiagos, interaktyvių priemonių bei mokymuisi<br />
sk<strong>ir</strong>tų valdiklių.<br />
Svetainėje mokiniai gali pasveikinti vieni kitus įva<strong>ir</strong>iomis progomis ar<br />
įkelti pristatymus iš kitų svetainių: Youtube, Voki, Animoto, Slide <strong>ir</strong> pan.<br />
Skyrelyje „Kūryba“ publikuojami mokinių dailės darbai, rašiniai <strong>ir</strong> pan.<br />
62<br />
Mokiniai moko tėvelius naudotis antrosios kartos saityno technologijomis
Viena iš svarbiausių svetainės ypatybių, prisidėjusių prie jos<br />
naudingumo <strong>ir</strong> populiarumo, – galimybė patiems mokiniams kurti svetainės<br />
turinį, komentuoti straipsnius, rašyti atsiliepimus, dalintis idėjomis forume<br />
<strong>ir</strong> skelbti savo kūrybą ar naudingą medžiagą. Tokią galimybę turi <strong>ir</strong> kiti<br />
klasės bendruomenės nariai – mokytojai <strong>ir</strong> mokinių tėveliai, tačiau<br />
pastarųjų aktyvumas, deja, nėra toks, kokio norėtųsi.<br />
Siekdami paskatinti tėvelius aktyviau naudotis naujomis technologijomis,<br />
klasės mokiniai praėjusiais mokslo metais organizavo tėveliams<br />
seminarą „Technologijos – draugas ar priešas?“, kurio metu ne tik diskutavo<br />
su savo tėveliais apie naudojimąsi internetu, bet <strong>ir</strong> mokė juos aktyviai<br />
prisidėti prie klasės svetainės turinio kūrimo.<br />
Didelis dėmesys svetainėje sk<strong>ir</strong>iamas saugumui <strong>ir</strong> tinklo etiketui. Nėra<br />
viešinama jokia asmeninė mokinių informacija. Tik pris<strong>ir</strong>egistravę vartotojai<br />
gali matyti informaciją apie klasės bendruomenės narius. Nėra leidžiama<br />
pašaliniams asmenims registruotis svetainėje, rašyti atsiliepimus, diskutuoti<br />
forume ar komentuoti straipsnius. Su mokiniais yra nuolat aptariami tinklo<br />
etiketo klausimai, komentarų ar atsiliepimų turinys. Šį pavasarį mokiniai<br />
dalyvavo įva<strong>ir</strong>ioje projekto „Draugiškas internetas“ veikloje <strong>ir</strong> netgi tapo<br />
konkurso „Saugesnio interneto diena mano mokykloje“ laureatais, pristatę<br />
Mokiniai moko savo mažuosius draugus saugiai naudotis internetu<br />
63
savo veiklą, kurios metu jie mokė savo draugus <strong>ir</strong> jaunesnių klasių mokinius<br />
saugiai naudotis internetu.<br />
Per p<strong>ir</strong>muosius metus klasės svetainės turinys buvo skaitytas 10.000<br />
kartų, antraisiais metais – dvigubai daugiau, o dabar apsilankymų skaičius<br />
jau v<strong>ir</strong>šija 100.000. Kiekvieną mėnesį svetainėje apsilankoma daugiau nei<br />
3000 kartų. Svetainės lankytojų ratas neaps<strong>ir</strong>iboja vien tik klasės<br />
bendruomenės nariais: mokiniais, jų tėveliais bei artimaisiais, mokytojais ar<br />
kitais švietimo darbuotojais – joje lankosi <strong>ir</strong> svečiai iš kitų mokyklų ar net<br />
kitų šalių.<br />
Pasiekimai<br />
Nors aštuntokai kitaip neįsivaizduoja savo klasės gyvenimo,<br />
pas<strong>ir</strong>odo, kad toks veiklos būdas – ne toks jau įprastas dalykas ne tik<br />
Lietuvoje, bet <strong>ir</strong> Europoje. Dar daugiau – praėjusiais metais Europos<br />
mokyklų tinklas <strong>ir</strong> konkurso „eLearning 2009“ vertinimo komisija, kurią<br />
sudarė IT taikymo ugdymo procese ekspertai iš visos Europos,<br />
nusprendė, kad Kuršėnų Pavenčių vidurinės mokyklos 8a klasės v<strong>ir</strong>tuali<br />
bendruomenė – puikus pavyzdys kitiems, o klasės veikla verta vieno iš<br />
aukščiausių el. mokymosi apdovanojimo: klasės bendruomenei įteiktas<br />
apdovanojimas už „Mokymąsi bendradarbiaujant <strong>ir</strong> naudojantis<br />
antrosios kartos saityno priemonėmis“. Be to, 2010 metais Microsoft <strong>ir</strong><br />
ITC konkurse „V<strong>ir</strong>tuali kelionė klasėje“ mūsų paruošta metodinė<br />
medžiaga pelnė pagrindinį apdovanojimą „Bendruomenės“ kategorijoje.<br />
Visai klasės bendruomenei tai – didžiulis įvertinimas <strong>ir</strong> paskatinimas<br />
toliau domėtis naujovėmis bei taikyti jas ugdymo procese.<br />
Žinoma, prie sėkmingos klasės bendruomenės veiklos labai daug<br />
prisidėjo įva<strong>ir</strong>ios Lietuvos švietimo informacinių technologijų centro koordinuojamos<br />
iniciatyvos, Microsoft programa „Partneriai mokyme“ <strong>ir</strong> ES<br />
mokyklinio bendradarbiavimo programos „Comenius“ bei „eTwinning“.<br />
Dalyvavimas šiose programose suteikia mokiniams, mokytojams <strong>ir</strong> visiems<br />
klasės bendruomenės nariams galimybę susipažinti su įva<strong>ir</strong>iomis naujovėmis,<br />
lavinti savo IKT gebėjimus, vykdyti tarptautinius bendradarbiavimo<br />
projektus su mokyklomis iš visos Europos, mokytis vieniems iš kitų <strong>ir</strong><br />
keistis gerąja pat<strong>ir</strong>timi.<br />
Klasės veiklą nuolat remia bei palaiko <strong>ir</strong> mokyklos vadovai, ypač<br />
d<strong>ir</strong>ektorė Janina Banienė. Kabinetuose, kuriuose mokiniai turi daugiausia<br />
pamokų, įrengtas bevielis interneto ryšys, kad mokiniai galėtų kuo plačiau<br />
taikyti technologijas įva<strong>ir</strong>ių pamokų metu. Šiuo metu siekiama sukurti<br />
sąlygas, kad mokiniai galėtų kuo plačiau naudotis tinklo kompiuteriais.<br />
64
Pastebime <strong>ir</strong> naujas tendencijas – vis didesnį mokinių susidomėjimą<br />
išmaniųjų telefonų taikymu mokymuisi. Praėjusių mokslo metų pabaigoje<br />
klasėje susibūrė iniciatyvių mokinių būrelis, kurio nariai domisi<br />
technologijų pasaulio naujienomis, pavyzdžiui, „iPod Touch“ ar „iPhone“<br />
funkcijomis, dalijasi jomis tarpusavyje bei siekia jas kartu išbandyti mokymosi<br />
tikslais.<br />
Visi klasės bendruomenės nariai pripažįsta, kad klasės svetainė bei<br />
tikslingas naudojimasis antrosios kartos saityno technologijomis yra labai<br />
naudingas <strong>ir</strong> padeda ne tik mokytis, bet <strong>ir</strong> stiprinti klasės bendruomenę.<br />
Kaip didžiausius privalumus klasės svetainės vartotojai įvardina galimybę<br />
susipažinti su klasės veikla, keistis nuotraukomis, gilinti žinias, sužinoti,<br />
kas užduota namų darbams <strong>ir</strong>, svarbiausia, jaustis darnios, kūrybingos <strong>ir</strong><br />
aktyvios bendruomenės nariais.<br />
Mokinių atsiliepimai<br />
„Mūsų klasės svetainė yra puiki! Joje yra viskas, ko reikia mokymuisi.<br />
Svetainė kasdien atnaujinama, ten yra surašyti namų darbai, galima ruoštis<br />
kontroliniams, sveikinti draugus <strong>ir</strong> šiaip rasti daug naudingos medžiagos.“<br />
Martas<br />
„Klasės svetainė tapo mano gyvenimo dalimi. Neįsivaizduoju dienos,<br />
kad neapsilankyčiau joje <strong>ir</strong> nerasčiau naujos informacijos. Džiaugiuosi, jog<br />
jai ats<strong>ir</strong>adus, mūsų klasė pasidarė aktyvesnė <strong>ir</strong> kūrybingesnė. Klasės<br />
svetainė vienija mus visus!“ Gabrielė<br />
„Svarbiausia, kad aš galiu svetainėje rasti daug naudingos informacijos<br />
<strong>ir</strong> man nebereikia skambinti draugams ar mokytojams <strong>ir</strong> jų trukdyti.“<br />
Edmundas<br />
„Mūsų klasės svetainė – puiki mokymosi priemonė. Nebereikia ilgai<br />
sėdėti su anglų kalbos žodynėliu <strong>ir</strong> nuobodžiai mokytis žodžius – galiu<br />
naudotis interaktyviu žodžių pasitikrinimo testu.“ Rimvydas<br />
„O man labiausiai patinka tai, kad galima rašyti atsiliepimus apie<br />
renginius <strong>ir</strong> su gimimo diena pasveikinti draugus. Manau, tai yra labai<br />
šaunu!“ Guoda<br />
„Dalis mūsų tėvelių (ypač vyresnio amžiaus) ar senelių nelabai<br />
naudojasi internetu. Taigi jiems mūsų klasės svetainė – puiki pažintis su<br />
internetu <strong>ir</strong> įva<strong>ir</strong>iomis galimybėmis!“ Augustė<br />
„Mano močiutei labiausiai patinka žiūrėti nuotraukas, o mama, kuri<br />
gyvena Ispanijoje, gali sužinoti, kaip gyvena mano klasė.“ Aidas<br />
65
„Svarbiausia, kad kai sergu, neatsilieku nuo kitų klasės draugų.<br />
Bendrauju su jais klasės svetainėje <strong>ir</strong> jie man padeda sužinoti, ko mokėsi<br />
bei kas užduota namų darbams.“ Domantas<br />
O kas toliau?<br />
Sėkminga šios klasės pat<strong>ir</strong>tis paskatino mus visus plačiau taikyti<br />
antrosios kartos saityno technologijas ugdymo procese. Šiuo metu bandoma<br />
svetainė anglų kalbos mokymuisi „Learn English in a Fun Way“<br />
(http://stasele.mok.lt). Siekiama, naudojantis įva<strong>ir</strong>iais valdikliais <strong>ir</strong> įterpiamu<br />
turiniu sukurti erdvę, kurioje mokytis anglų kalbos būtų ne tik<br />
smagu, bet <strong>ir</strong> efektyvu. Galbūt šiuo pavyzdžiu pasinaudos <strong>ir</strong> kitų dalykų<br />
mokytojai, o įva<strong>ir</strong>ios antrosios kartos saityno priemonės praturtins ugdymo<br />
turinį. Aštuntokų laukia dar įdomesnė veiklą – EK Mokymosi visą<br />
gyvenimą „Comenius“ paprogramės dvišalės partnerystės projektas su<br />
mokiniais iš Prancūzijos „Pašėlę, bet saugūs internete” <strong>ir</strong> pažintis su ateities<br />
mokymosi priemonėmis ar net trečiosios kartos saityno technologijomis.<br />
66<br />
Stasė Riškienė d<strong>ir</strong>ba Kuršėnų Pavenčių vidurinėje<br />
mokykloje anglų kalbos mokytoja. Ji yra tarptautinės<br />
EK programos mokykloms „eTwinning“<br />
konsultantė Šiaulių apskrityje <strong>ir</strong> pati koordinuoja<br />
keletą tarptautinių projektų. Mokytoja taip pat yra<br />
ITC <strong>ir</strong> „Microsoft“ programos „Partneriai mokyme“<br />
dalyvė, aktyviai taiko IKT savo veikloje, administruoja<br />
projektinei veiklai bei mokymuisi sk<strong>ir</strong>tas<br />
svetaines (http://manoklase.mok.lt,<br />
http://stasele.mok.lt, http://loor.mok.lt,<br />
http://ole.mok.lt <strong>ir</strong> kt.)<br />
Janina Banienė yra Kuršėnų Pavenčių vidurinės<br />
mokyklos d<strong>ir</strong>ektorė. Ji koordinuoja tarptautinio<br />
projekto „Flick the Switch“ („Išjunk šviesą“) veiklą<br />
Lietuvoje <strong>ir</strong> inicijuoja bei skatina įva<strong>ir</strong>ią tarptautinę<br />
veiklą mokykloje. D<strong>ir</strong>ektorė taip pat aktyviai<br />
rūpinasi IKT diegimu mokykloje, dalyvauja įva<strong>ir</strong>iose<br />
švietimo programose, skatina mokytojus kuo<br />
plačiau taikyti naujoves bei antrosios kartos saityno<br />
technologijas ugdymo procese.
SOCIALINĖ TINKLAVEIKA: TENDENCIJOS IR IŠŠŪKIAI<br />
Danguolė Rutkauskienė, danguole.rutkauskiene@ktu.lt<br />
Daina Gudonienė<br />
Kauno technologijos universitetas<br />
Įvadas<br />
Vis daugiau ugdymo <strong>ir</strong> lavinimo institucijų taiko e. mokymą(si)<br />
(elektroninį mokymą(si)), ats<strong>ir</strong>anda poreikis vystyti naujas metodologijas <strong>ir</strong><br />
priemones mokinių mokymui, mokytojams bei mokytojų ugdytojams<br />
praktiškai pritaikyti e. mokymąsi. Naujosios mokymosi sistemos reikalauja<br />
ne tik išmokyti dėstytojus, mokytojus kaip naudotis e. mokymosi platformomis,<br />
bet taip pat kaip patobulinti e. mokymosi mokomąją medžiagą <strong>ir</strong><br />
priemones bei įvertinti medžiagą <strong>ir</strong> metodikas, naudoti bendravimo <strong>ir</strong><br />
bendradarbiavimo priemones. Tradicinės pedagoginės priemonės turi būti<br />
pervertinamos <strong>ir</strong> pritaikytos taip, kad būtų sukurta lanksti, turtinga <strong>ir</strong><br />
funkcionali e. mokymo(si) medžiaga, priimtinos bei prieinamos (internete)<br />
naujos technologijos bei standartai. Ypač svarbų vaidmenį šiame procese<br />
vaidina socialinės tinklaveikos priemonės.<br />
1. Web 2.0 technologijomis grįstas mokymas(is): socialinė tinklaveika<br />
1.1. Interneto raida. Žiniatinklio 2.0 koncepcija<br />
Kodėl iš viso reikia nagrinėti žiniatinklį 2.0? Todėl, kad juo naudojasi<br />
daugybė žmonių visame pasaulyje. Jie laiko šį naująjį žiniatinklį<br />
savo gyvenimo dalimi. Kas yra žiniatinklis?<br />
Pakankamai akivaizdu, kad dauguma interneto vartotojų <strong>ir</strong> ne tik jų<br />
internetą <strong>ir</strong> žiniatinklį (angl. World Wide Web) vertina, kaip vieną <strong>ir</strong> tą patį,<br />
tik sk<strong>ir</strong>tingais pavadinimais pavadintą tinklą. Interneto sąvoka talpina <strong>ir</strong> tą<br />
patį žiniatinklį bei elektroninį paštą, failų persiuntimą (ftp), kitas paslaugas.<br />
Žiniatinklio 2.0 apibrėžimų yra labai daug. Vartojama nemažai sinonimų<br />
žiniatinkliui 2.0 apibūdinti. Tai – skaitomas/rašomas žiniatinklis<br />
(angl. read/write web), socialinis žiniatinklis (angl. social web). Šie<br />
pavadinimai <strong>ir</strong> atskleidžia jo esmę. Žiniatinklis 2.0 yra:<br />
• skaitomas/rašomas, arba interaktyvus, nes leidžia ne tik peržiūrėti<br />
tinklapių informaciją, bet <strong>ir</strong> aktyviai kurti ją patiems. Bet kuris<br />
vartotojas gali pats rašyti tekstus, skelbti nuotraukas, vaizdo bei<br />
garso įrašus internete, kurti internetinius dienoraščius (ang. blog) <strong>ir</strong><br />
1<br />
67
dar daugiau. Žiniatinklis tapo sav<strong>ir</strong>aiškos terpe <strong>ir</strong> priemone, kur<br />
žmonės gali <strong>ir</strong> pasakoja savo istoriją.<br />
• socialinis, nes pateikia priemones, kurios leidžia kurti bendruomenes<br />
<strong>ir</strong> veikti kartu. Žiniatinklyje surandami partneriai, draugai, čia<br />
žaidžiami žaidimai, aptariamas krepšinis, laidos, laisvalaikis, pomėgiai,<br />
palaikomi ryšiai su draugais, giminėmis.<br />
1.2. Interneto ateitis. Žiniatinklis 3.0<br />
Nuo pat ats<strong>ir</strong>adimo pradžios nebuvo planuojama žiniatinklio vystymosi<br />
raidos sk<strong>ir</strong>styti etapais pagal vienokius ar kitokius požymius. P<strong>ir</strong>mą kartą<br />
terminas „Žiniatinklis 2.0“ (Web 2.0) oficialiai buvo pavartotas 2004 metais<br />
konferencijoje, sk<strong>ir</strong>toje interneto ateičiai. Šį terminą panaudojo Deilas<br />
Doherti, tuometinis O‘reily Media Inc. įmonės vice-prezidentas, norėdamas<br />
pabrėžti, jog internetas yra kaip niekad svarbus <strong>ir</strong> greitu laiku pasikeis,<br />
atėjus į rinką naujajai kartai internetinių programų.<br />
Nuolat vyksta daug diskusijų apie žiniatinklio ateitį <strong>ir</strong> apie tai, kas<br />
pakeis šiuolaikinį žiniatinklį <strong>ir</strong> kaip jis atrodys ateityje. Ateities žiniatinklis,<br />
kaip koncepcija, gavo pavadinimą „Žiniatinklis 3.0“ (Web 3.0). Apibrėžimo<br />
paieška atskleidė, jog sk<strong>ir</strong>tingi mokslininkai mato sk<strong>ir</strong>tingą interneto ateitį.<br />
Semantinis žiniatinklis (ang. Semantic Web ) – tai „koncepcinė<br />
interneto vystymosi kryptis, kurios tikslas yra sukurti mašininę informacijos,<br />
prieinamos internete, apdorojimo bei panaudojimo realizaciją.<br />
Pagrindinis koncepcijos dėmesys yra sk<strong>ir</strong>iamas darbui su metaduomenimis,<br />
kurie vienareikšmiškai charakterizuoja resursų, esančių internete, savybes <strong>ir</strong><br />
turinį, kuris pakeistų šiuo metu naudojamą tekstinių dokumentų analizę“,<br />
rašo Vikipedija. Štai, kaip klasikinis žiniatinklio Web 3.0 pavyzdys,<br />
suprantamas dabar:<br />
Žiniatinklis 3.0 – tai sistema, kuri galės duoti aiškų <strong>ir</strong> išsamų atsakymą<br />
į bet kokį klausimą, pvz., „Aš ieškau kurorto šiltuose kraštuose, kur<br />
galėčiau pailsėti savo atostogų metu: aš turiu 3000 litų <strong>ir</strong> su manim bus<br />
mano mažametis vaikas“. Šiandien tokios informacijos paieškos gali<br />
užtrukti ne vieną valandą: reikės ieškoti tinkamų kurortų, lėktuvų skrydžių,<br />
viešbučių, įmonių, nuomojančių automobilius. Žiniatinklis 3.0 vartotojui<br />
akim<strong>ir</strong>ksniu turėtų duoti išsamų pasiūlymų sąrašą, tokį pat kaip dabar<br />
suformuotų turistinio biuro agentas.<br />
Bevieliai vartotojų tinklai – žiniatinklis 3.0 (ang. User Generated<br />
Networks – Web 3.0) – taip pavadino savo projektą Europos mokslininkai,<br />
kurie užsiima bevielių vartotojų tinklų kūrimu. Jų manymu, jeigu vartotojų<br />
68<br />
2
generuojamas turinys yra žiniatinklis 2.0, tai žiniatinklis 3.0 yra vartotojų<br />
generuojami tinklai. Tokių tinklų vartotojai gali savarankiškai kurti tinklus,<br />
sujungdami savo ryšio kanalus bei kurti naujus bevielius tinklus.<br />
Poliarinės informacinės sistemos, sukurtos vadovaujantis principu<br />
paslauga-pagal-poreikį (ang. commerce-on-demand) – tai yra žiniatinklis<br />
3.0, mano kai kurie verslininkai. Tai gali būti tiek tiesioginio p<strong>ir</strong>kimopardavimo<br />
veiksmai vykdomi internete, tiek ekspertinės nuomonės ar<br />
kitokios veiklos rūšies apmokestinamos sistemos, kur sistemos savininkas<br />
atlieka tik tarpininko vaidmenį. Kodėl tai žiniatinklis 3.0? Todėl, jog kaip <strong>ir</strong><br />
žiniatinklio 2.0 atveju, poliarinės sistemos yra savarankiškai augančios<br />
sistemos, priklausančios nuo vartotojų aktyvumo.<br />
Pasaulinis žiniatinklis 3D formatu – štai žiniatinklis 3.0. Yra nuomonių,<br />
jog v<strong>ir</strong>tualūs pasauliai bus sekantis žiniatinklio vystymosi etapas. Ir tai<br />
bus ne tiek žaidimai, panašūs į dabartinį „Second Life“, o trimatis interneto<br />
įgyvendinimas, kur 3D personažas galės nevaržomai keliauti trimatėje<br />
erdvėje. Jau šiandien 3D internete yra sukurtas miestas Astana, v<strong>ir</strong>tuali<br />
Kazachstano sostinės kopija, kuris yra pateikiamas kaip gimstančio<br />
žiniatinklio 3.0 įsisavinimas.<br />
Web 3.0 – programinių robotų valdos. Šiandien programiniai robotai<br />
analizuoja paieškos srautus tam, kad rastų reikiamą informaciją, siunčia<br />
kompiuterinį šlamštą <strong>ir</strong> v<strong>ir</strong>usus. Bet kas žino, kiek jie patobulės rytoj? Gal<br />
vietoj mūsų jie kurs turinį, bendraus forumuose <strong>ir</strong> rašys tinklaraščius?<br />
1.3. Socialinis tinklas<br />
Socialinis tinklas – interaktyvi interneto struktūra (interneto svetainė),<br />
vienijanti tam tikrą bendrų interesų turinčią narių grupę, kuri <strong>ir</strong> kuria<br />
konkrečios svetainės turinį, <strong>ir</strong> v<strong>ir</strong>tualiai bendrauja tarpusavyje,<br />
automatizuotomis konkrečios svetainės priemonėmis. Socialiniai tinklai –<br />
pastaruoju metu aktyviai besivystanti interneto dalis, kuriai galima prisk<strong>ir</strong>ti<br />
tiek paprastus diskusijų forumus, tiek sudėtingus visuomeninius <strong>ir</strong> (ar)<br />
komercinius interneto projektus.<br />
Socialinio bendravimo internete priemonės bei įrankiai priimtini ne tik<br />
teikiant nuotolinio mokymosi (NM) modulius ar kursus, bet <strong>ir</strong> taikant mišrų<br />
ar kontaktinį mokymosi metodus.<br />
Socialinė tinklaveika yra individų grupavimas į specifines grupes,<br />
tokias kaip mažos kaimo bendruomenės arba kaimynystės rajonas. Taip pat<br />
yra galima asmeninė socialinė tinklaveika, t.y. darbo vietoje, aukštosiose<br />
mokyklose; ji populiariausia internete. Temos <strong>ir</strong> interesai yra tokie pat<br />
3<br />
69
įva<strong>ir</strong>ūs <strong>ir</strong> turtingi kaip mūsų visuomenė <strong>ir</strong> žmonijos istorija [Socialinė...,<br />
2010]. Pateikiame galimą socialinio bendradarbiavimo schemą, apimančią<br />
labai sk<strong>ir</strong>tingas temas bei potemes.<br />
70<br />
1 pav. Socialinio tinklo ratas [Socialinės..., 2010].<br />
Kai kalbama apie socialinę tinklaveiką, paprastai kalbama apie<br />
interneto svetaines. Šios svetainės yra žinomos kaip socialinės svetainės.<br />
Socialinės tinklaveikos svetainės funkcionuoja kaip interneto vartotojų<br />
internetinė bendruomenė. Priklausomai nuo atitinkamos svetainės, daugelis<br />
šių interneto bendruomenių narių dalinasi mokslo, bendrų pomėgių,<br />
religijos ar politikos interesais. Kuomet yra suteikiama prieiga prie<br />
socialinės tinklaveikos svetainės, galima pradėti bendrauti/bendradarbiauti<br />
būtent tame socialiniame tinkle. Ši socializacija gali apimti kitų narių<br />
profilio peržiūrėjimą <strong>ir</strong> galbūt net susisiekimą su jais, t. y. siekiant komunikuoti<br />
bendrų interesų klausimais.<br />
Socialinis tinklas yra labai plataus spektro vartotojo generuojamos<br />
informacijos kaupinys. Jame sutelpa <strong>ir</strong> mikro-tinklaraščio, paprasto tinklaraščio,<br />
nuotraukų <strong>ir</strong> vaizdo talpyklų, el. pašto, forumų, pomėgių v<strong>ir</strong>tualių<br />
bendruomenių <strong>ir</strong> dar daug kitų funkcijų. Kas yra socialinio tinklo<br />
vartotojai? Praktiškai bet kuris iš mūsų. Pavyzdžiui, šiais metais sukurtas<br />
4
ei pradėtas plėtoti socialinis tinklas (Elgg programinės įrangos pagrindu)<br />
yra specialiai sk<strong>ir</strong>tas mokytojams, dėstytojams, kt. akademinei bendruomenei<br />
teachersnetwork.eu.<br />
2. Bendruomenės<br />
Terminas „bendruomenė“ turi kelias reikšmes. Jis gali reikšti grupę<br />
žmonių, gyvenančių <strong>ir</strong> bendraujančių vienoje aplinkoje, arba žmones, kurie<br />
bendrauja <strong>ir</strong> dalinasi bendromis vertybėmis, nepriklausomai nuo jų buvimo<br />
ar gyvenimo vietos. Kalbant apie socialinę tinklaveiką ar apie bet kokį<br />
bendravimą internete labiau būtų tinkama kalbėti apie v<strong>ir</strong>tualias bendruomenes.<br />
V<strong>ir</strong>tuali bendruomenė – žmonių grupės, turinčios bendrus interesus<br />
(problemas), komunikuojančios v<strong>ir</strong>tualioje aplinkoje panaudodamos paprasčiausius<br />
<strong>ir</strong> labiausiai paplitusius elektroninio bendravimo būdus, pvz.,<br />
e. paštą, realaus laiko pokalbių kambarius, forumus <strong>ir</strong> t.t.<br />
Internetas neįtikėtinai pakeitė mūsų gyvenimo būdą. Mums jau sunku<br />
įsivaizduoti savo gyvenimą be elektroninio pašto ar „Google“. Vis labiau<br />
įprasta, kad informacija ranka pasiekiama bet kur <strong>ir</strong> bet kada – nebent<br />
nutrūktų ryšys ar sugestų kompiuteris. Jaunajai kartai interneto, mobilių<br />
telefonų, internetinių žaidimų, „iPod“ grotuvų <strong>ir</strong> pan. sukurta v<strong>ir</strong>tuali erdvė<br />
tapo jų natūralia gyvenimo vieta. Jie keičiasi dokumentais <strong>ir</strong> nuotraukomis,<br />
siunčia <strong>ir</strong> parsisiunčia vaizdo įrašus, vienu metu bendrauja sk<strong>ir</strong>tingose<br />
platformose, ieško informacijos (<strong>ir</strong> nus<strong>ir</strong>ašinėjimo būdų) mokyklos<br />
užduotims <strong>ir</strong> netgi kartais kartu atlieka namų darbus v<strong>ir</strong>tualiuose tinkluose.<br />
Mokytojų bendruomenė Lietuvoje yra tikrai labai didžiulė <strong>ir</strong> bendravimas<br />
socialiniuose tinkluose suteikia mokytojams galimybę keistis<br />
pat<strong>ir</strong>timi kartu sulaukiant paramos iš kitų mokytojų. Didelis dėmesys turėtų<br />
būti sk<strong>ir</strong>iamas mokytojui, kaip asmenybei, <strong>ir</strong> jo arba jos asmeniniams <strong>ir</strong><br />
profesiniams poreikiams.<br />
Nors mokytojų individualūs poreikiai yra sk<strong>ir</strong>tingi, specifinės jų darbo<br />
sąlygos kelia bendrus iššūkius, kuriuos nugalėti gali padėti socialinių tinklų<br />
priemonės. Vienas iš šių iššūkių – tai bendradarbiavimo su kolegomis,<br />
profesionalaus grįžtamojo ryšio <strong>ir</strong> mokymosi iš kolegų stoka. Kitas<br />
iššūkis – tai dažni ugdymo turinio <strong>ir</strong> mokymo ga<strong>ir</strong>ių pokyčiai, kurie<br />
apskritai stokoja reikalingų mokymo galimybių <strong>ir</strong> verčia mokytojus nuolat<br />
adaptuoti bei tobulinti savo mokymo gebėjimus.<br />
Mokytojai turi ieškoti lanksčių būdų, kaip d<strong>ir</strong>bti ar kovoti su naujais<br />
socialiniais iššūkiais, prisitaikyti prie naujo mokomojo dalyko turinio bei<br />
5<br />
71
metodinių reikalavimų <strong>ir</strong> lavinti savo mokymo gebėjimus kartu su<br />
besikeičiančiomis švietimo paradigmomis, dažniausiai nesulaukdami<br />
reikalingos pagalbos bei mokymų.<br />
2.1. Dalinimasis pat<strong>ir</strong>timi: bendruomenės ryšių palaikymas<br />
Dalyvavimas tam tikruose bendruomenės socialiniuose tinkluose<br />
suteikia galimybę dalintis veikla, pavyzdžiais, idėjomis <strong>ir</strong> pat<strong>ir</strong>timi su visa<br />
bendruomene. Yra daug būdų, kaip tai nuolat daryti įgyvendinant bet kokį<br />
projektą ar organizuojant tam tikrą mokymo(si) veiklą. Informacijos mainai<br />
taip pat nuolat vyksta tarp mokytojų.<br />
Priklausydami vienai ar kitai bendruomenei, mokytojai turi galimybę<br />
mokytis visą gyvenimą. Jie gali būti ne tik mokytojais klasėje, bet <strong>ir</strong><br />
mokiniais, kurie nuolat tobulina savo profesinius gebėjimus. Jie taip pat<br />
gali tapti bendruomenės naujokais, kad rastų naujų idėjų bei pasisemtų<br />
įkvėpimo galimiems projektams <strong>ir</strong> kartu praturtintų savo kasdieninę veiklą<br />
naujovėmis. Praktinius iššūkius, susijusius su kasdienine veikla, galima<br />
nagrinėti kartu <strong>ir</strong> ieškoti bendrų sprendimų, naudojantis šių idėjų sąveika.<br />
V<strong>ir</strong>tualiose bendruomenėse lengva gauti reikiamos informacijos, nes<br />
asinchroninis bendravimas suteikia žmonėms galimybę atsakyti į klausimus<br />
jiems patogiu laiku. Be to, bendruomenės nariai taip pat naudojasi kitų<br />
idėjomis bei ištekliais. Kartais yra daug svarbiau žinoti, kaip buvo<br />
įgyvendinta tam tikra idėja ar kaip buvo pasinaudota kokiu nors mokymosi<br />
ištekliu, nei vien tik skaityti apie pagrindinę idėją.<br />
Dalindamiesi <strong>ir</strong> mokydamiesi vieni iš kitų bendruomenėje, mokytojai<br />
taip pat lavina savo profesinius gebėjimus. Tarptautinės bendruomenės,<br />
sk<strong>ir</strong>tos mokytojams bei dėstytojams, taip pat skatina semtis įkvėpimo iš<br />
savo kolegų europiečių, <strong>ir</strong> kartu prisideda prie profesinio tobulinimo. Tai <strong>ir</strong><br />
ištekliai portale, <strong>ir</strong> bendruomenės grupės, <strong>ir</strong> konkrečios mokymosi<br />
galimybės, pavyzdžiui, internetiniai mokymo(si) renginiai arba įprasti<br />
nacionaliniai ar europiniai seminarai.<br />
2.2. Rekomendacijos dėl internetinių mokymo metodų, priemonių <strong>ir</strong><br />
technikų pritaikomų socialiniame tinkle<br />
Efektyvus IKT naudojimas mokytojų socialinio tinklo aplinkoje didelį<br />
dėmesį sk<strong>ir</strong>ia tokiai problemai kaip IKT taikymo trūkumas daugelio<br />
mokytojų tiek mokykloje, tiek namuose. Tai ypač svarbu mokytojo darbe,<br />
kuris d<strong>ir</strong>ba ne tik mokykloje, o dažnai <strong>ir</strong> namuose.<br />
Techninės paramos stoka, tiek specialistų požiūriu, tiek internetinės <strong>ir</strong><br />
telefoninės pagalbos požiūriu, taip pat aktuali problema, todėl socialiniai<br />
72<br />
6
tinklai dažnai padeda spręsti <strong>ir</strong> techninius bei technologinius klausimus.<br />
Kai kuriais atvejais mokyklose trūksta pagrindinių nuorodų <strong>ir</strong><br />
rekomendacijų, t. y. ką IKT gali (<strong>ir</strong> kokie yra apribojimai). 1 lentelėje<br />
pateikiamos rekomendacijos kokias technikas <strong>ir</strong> priemones galima taikyti.<br />
Metodai Technikos Priemonės<br />
Vienas<br />
internete<br />
Vienas su<br />
vienu<br />
Vienas su<br />
daugeliu<br />
Daugelis su<br />
daugeliu<br />
Internetinės duomenų bazės, internetinės<br />
publikacijos, internetinės programinės<br />
įrangos pritaikymas, internetinės<br />
suinteresuotosios grupės, interviu<br />
Mokymosi sutartys, praktika, stažuotės,<br />
sus<strong>ir</strong>ašinėjimo studijos<br />
7<br />
Informacijos<br />
paieškos<br />
sistemos<br />
1 lentelė<br />
E. pašto sistemos<br />
Paskaitos, simpoziumai, parodijos Skelbimų lentos<br />
sistemos<br />
Debatai, imitacijos arba žaidimai, Kompiuterių<br />
vaidmenų žaidimai, atvejų studijos, konferencijų<br />
diskusijos, įrašais paremtos užduotys, sistemos<br />
kolektyvinės naujų idėjų svarstymo<br />
sesijos, delfi technikos, nominaliosios<br />
grupės technikos, forumai, projektai,<br />
mokinių pristatymai<br />
IKT tapo galingu įrankiu ne tik mokytojams, o taip pat <strong>ir</strong> mokiniams,<br />
tėvams. IKT naudojimas ne tik pagerina prieigą prie mokymosi, bet taip pat<br />
<strong>ir</strong> užtikrina gerosios pat<strong>ir</strong>ties keitimąsi bei kaupimą.<br />
Išvados<br />
Pagrindinis socialinės tinklaveikos tikslas yra vienyti žmonės. Asmeninės<br />
priežastys suburti <strong>ir</strong> palaikyti bendruomenes gali labai sk<strong>ir</strong>tis, bet<br />
socialinė tinklaveika visuomet funkcionuoja dėl stiprios motyvacijos.<br />
Daugelis įrankių, kuriuos siūloma įtraukti į socialinį tinklą, grindžiami<br />
socialine programine įranga. Socialinė programinė įranga yra vis dažniau<br />
naudojama švietimo <strong>ir</strong> mokymo srityje pritaikant ją vikio įrankiuose <strong>ir</strong><br />
besimokančiųjų pasiekimų aplankuose.<br />
Socialinio tinklo www.teachersnetwork.eu idėja yra paremta gebėjimu<br />
sujungti sk<strong>ir</strong>tingas paslaugas, aprūpina atv<strong>ir</strong>ais pedagoginiais ištekliais <strong>ir</strong><br />
įrankiais, prieinamais <strong>ir</strong> pasiekiamais visai bendruomenei. Aplinka gali<br />
naudotis mokytojai, mokiniai <strong>ir</strong> studentai mokslui <strong>ir</strong> darbui projektuose<br />
arba paprasčiausiai sus<strong>ir</strong>asti informacijos aktualiomis temomis. Socialinis<br />
73
tinklams mokytojams bus atv<strong>ir</strong>as <strong>ir</strong> nemokamas visiems ES studentams <strong>ir</strong><br />
mokytojams.<br />
Literatūra<br />
Dvidešimt socialinių tinklų mokytojams.<br />
http://sharetheaddiction.edublogs.org/category/social-networks<br />
[žiūrėta 2010-09-10]<br />
GRODECKA K., WILD F., KIESLINGER B. How to Use Social Software in<br />
Higher Education, 2009.<br />
Mokytojų socialinis tinklas. www.teachersnetwork.eu [žiūrėta 2010-09-10]<br />
Socialinė tinklaveika. http://www.whatissocialnetworking.com<br />
[žiūrėta 2010-09-10]<br />
Socialinės tinklaveikos ratas.<br />
http://wintecwebmedia08.files.wordpress.com/2008/09/social_networking_whe<br />
el.jpg [žiūrėta 2010-09-10]<br />
Vikipedija. http://www.wikipedia.org [žiūrėta 2010-09-10]<br />
74<br />
Dr. Danguolė Rutkauskienė, Kauno technologijos<br />
universiteto docentė, E. mokymo technologijų centro<br />
d<strong>ir</strong>ektorė, d<strong>ir</strong>ba organizuojant bei palaikant aukštojo<br />
mokslo, paremto moderniomis telekomunikacijų,<br />
informacijos <strong>ir</strong> vaizdo konferencijų technologijomis,<br />
studijų procesą.<br />
Mokslinių tyrimų kryptys – e. mokymosi metodikos<br />
<strong>ir</strong> technologijos, tęstinio ugdymo vadyba, kompiuterių<br />
mokymo modulių kūrimo metodologija <strong>ir</strong><br />
kompiuterizuoto mokymo proceso sociologiniai tyrimai.<br />
Mokslo straipsniai – 125, knygos –18.<br />
Daina Gudonienė, Kauno technologijos universiteto<br />
E. mokymo technologijų centro Viešinimo <strong>ir</strong><br />
mokymo skyriaus vadovė, atsakinga už studijų nuotoliniu<br />
būdu palaikymo sistemos organizavimą<br />
KTU, NM metodikos rengimą dėstytojų kompetencijų<br />
kėlimui. Mokslinių tyrimų, susijusių su<br />
nuotoliniu mokymu, bendraautorė. Publikacijos,<br />
moksliniai straipsniai – 16, knygos – 1.<br />
8
INFORMACINĖS IR KOMUNIKACINĖS TECHNOLOGIJOS –<br />
BENDRAVIMO IR BENDRADARBIAVIMO PRIEMONĖ<br />
ĮGYVENDINANT MOKYMO MOKYTIS UŽDAVINIUS<br />
Dalia Ske<strong>ir</strong>ienė, sauvisauda@gmail.com<br />
Rokiškio r. Obelių darželis- mokykla<br />
Vis tobulesnės technologijos, didžiuliai informacijos srautai, spartus<br />
gyvenimo ritmas iš esmės keičia visuomenės gyvenimą. Jei maždaug prieš<br />
15 metų mokytojai mokymo priemones kurdavo naudodamiesi popieriumi<br />
<strong>ir</strong> ž<strong>ir</strong>klėmis, klijais, ilgiausius planus rašydavo ranka, tai šiandien vargu ar<br />
rastume mokytoją ilgalaikius planus rašantį dailiu plunksnakočiu.<br />
Keičiasi suvokimas apie mokymą. Šalia mokymo ats<strong>ir</strong>anda mokymasis,<br />
kuris akcentuojamas kaip mokytojo <strong>ir</strong> mokinio sąveika, kaip gebėjimų,<br />
vertybių įsisavinimas <strong>ir</strong> žinių transformavimas į supratimą.<br />
Didelę įtaką mokymui <strong>ir</strong> mokymuisi daro informacinių komunikacinių<br />
technologijų naudojimas ugdymo procese. IKT taikymas ugdymo procese<br />
siejamas su efektyviomis pedagoginėmis inovacijomis, naujos mokymosi<br />
paradigmos įgyvendinimu.<br />
Šiandien inovatyvi šiuolaikiška mokykla yra pagrindinė mokymo(si)<br />
vieta, siūlanti priėjimą mokiniams prie mokymosi aplinkų per fizines bei<br />
v<strong>ir</strong>tualias mokymo(si) aplinkas. Mokytojas – p<strong>ir</strong>minis <strong>ir</strong> pats svarbiausias<br />
veiksnys, kuris lemia IKT naudingumą bei naudojimosi IKT lygį<br />
mokymo(si) procese. O nuolatinis bendravimas <strong>ir</strong> bendradarbiavimas su<br />
mokinių tėvais – sėkmingo ugdymo proceso raktas.<br />
Informacinėmis technologijomis pradėjau domėtis seniai. Tačiau<br />
dalyvavimas Švietimo plėtotės centro vykdomame projekte „Pradinių<br />
klasių <strong>ir</strong> specialiojo ugdymo pedagogų kompetencijų taikyti IKT <strong>ir</strong><br />
inovatyvius mokymo <strong>ir</strong> mokymosi metodus tobulinimas“ bei „Microsoft“<br />
kompanijos <strong>ir</strong> Informacinių technologijų centro „IKT lyderių“ programoje<br />
lėmė pas<strong>ir</strong>inkimą dar labiau gilinti žinias apie IKT bei inovatyvius mokymo<br />
<strong>ir</strong> mokymosi metodus, kuriuos plačiau <strong>ir</strong> drąsiau taikau tiesioginiame<br />
darbe.<br />
Visą laiką ieškojau būdų kaip labiau įtraukti tėvelius į ugdymo<br />
procesą, kokiu būdu galėčiau mokiniams patraukliu būdu padėti įveikti<br />
mokymosi spragas. Žavėjausi mokytojų sukurtais tinklalpiais, nes maniau,<br />
kad tai viena iš efektyvesnių mokytojo, mokinių, jų tėvų bendravimo <strong>ir</strong><br />
bendradarbiavimo būdų siekiant ugdyti mokinių gebėjimą mokytis.<br />
1<br />
75
P<strong>ir</strong>mieji bandymai. Sukūriau bendravimo grupes internete<br />
(www.gmail.com). Mažiau laiko reikia sk<strong>ir</strong>ti rašliavai, vieno mygtuko<br />
paspaudimu reikalingą informaciją gauna visi tėveliai. O kur dar diskusijos?<br />
Pamenu, kai žiemos šalčiai trukdė paruošti darbus konkursui – veikla<br />
vyko sus<strong>ir</strong>ašinėjant, persiuntinėjant darbelius. Visą klasės bendruomenę<br />
ypač nudžiugino rezultatas – vieno mokinio darbas pateko į geriausių darbų<br />
Lietuvoje dešimtuką. Bendravimui – tai puiki erdvė. Tačiau čia trūko vietos,<br />
negalėjau įkelti savo parengtų užduočių, nepatiko dizainas.<br />
76<br />
V<strong>ir</strong>tuali erdvė „Google“ grupėje „Dalios klasė“<br />
Dalyvauju „IKT lyderiai“ programoje, mokymų metu susipažinau su<br />
galimybe kurti elektroninius dienoraščius – asmenines erdves. Asmeninės<br />
erdvės http://portalas.emokykla.lt portale – tai erdvės, kuriose daugiau<br />
bendradarbiauja mokytojai. Asmeninė erdvė – tai erdvė, kurioje yra<br />
galimybė naudotis el. pašto paslaugomis , kurti internetinius dienoraščius,<br />
dalyvauti bendradarbiavimo grupėse, su kolegomis kurti dokumentus ,<br />
naudotis failų saugykla (25 GB talpa) bei nuotraukų albumu. Yra galimybė<br />
sukurti savo įvykių kalendorius, viešinti juos savo kolegoms, kviesti<br />
dalyvauti įvykiuose. Sukurtame asmeniniame puslapyje galima viešinti<br />
savo nuotraukas, straipsnius, dokumentus, vaizdo siužetus, <strong>ir</strong> kt. Asmeninės<br />
erdvės taikomomis paslaugomis gali naudotis visi, kurie pris<strong>ir</strong>egistruoja<br />
šiame portale.<br />
Savo klasės elektroniniame dienoraštyje dalinuosi pat<strong>ir</strong>timi su kolegomis,<br />
pateikiu informaciją apie vykdytą veiklą klasėje, failų saugykloje<br />
(http://mokinukai.spaces.live.com) pateikiu mokomąją medžiagą mokiniams.<br />
2
Prieš metus svetainėje www.jimdo.com pateikta priemone parengiau<br />
klasės tinklalapį http://mokinukai.jimdo.com. Tinklalapyje daugiausia<br />
dėmesio sk<strong>ir</strong>iu mokinių gebėjimų ugdymui, pateikiu informaciją apie ugdymo<br />
procesą tėveliams <strong>ir</strong> mokytojams. Todėl tinklalapyje yra šios skiltys:<br />
Naujienos, Apie mus, Veiklos, Pamoka, Į pagalbą besimokant, Kūrybinis<br />
kampelis Tėveliams, Kolegoms, Interaktyvios pamokos.<br />
Svetainės „http://mokinukai.jimdo.com“ <strong>skyrius</strong> „Interaktyvios pamokos“<br />
77 3
Naujienos – informacija apie tai , kas naujo, įdomaus nutinka klasėje,<br />
mokykloje, kokiuose konkursuose dalyvaujame, ar ruošiamės dalyvauti.<br />
Apie mus – pateikiu informaciją apie save <strong>ir</strong> klasę, su nuoroda maps<br />
žemėlapyje.<br />
Veiklos – trumpai aprašomos netradicinės pamokos, papamokinė<br />
veikla.<br />
Pamoka – pateikiu informaciją apie gebėjimus, kurie bus ugdomi toje<br />
mokomojoje klasėje, bei pamokų tvarkaraštis, kaip užrašyti ant sąsiuvinio,<br />
kokios klasės taisyklės.<br />
Į pagalbą besimokant – mokiniai randa patarimus , kaip įveikti<br />
užduotis.<br />
Interaktyvios pamokos – šia sukaupta medžiaga, naudojamės klasėje<br />
pamokų metu, bei po pamokų. Jei apibendrindami pamoką prieiname<br />
išvados, kad dar netv<strong>ir</strong>tai įsisavintas naujas dalykas – mokiniai savo<br />
gebėjimus įtv<strong>ir</strong>tina namuose. Į šią skiltį stengiuosi sudėti internete rastas<br />
mokomųjų svetainių nuorodas, mokomąsias programėles, kurias galima<br />
atsisiųsti.<br />
Kolega – kolega – dalinuosi savo pat<strong>ir</strong>timi, konsultuoju ,mokytojus.<br />
Tėveliams – pateikiu rastą internete informaciją apie vaikų auklėjimą,<br />
tėvų <strong>ir</strong> vaikų santykius, patarimus, kaip įveikti mokymosi spragas.<br />
Pastebėjau, kai ugdymo procese pradėjau taikyti informacines technologijas<br />
pamokos tapo vaizdingesnės, mokiniai daug lengviau išmoksta<br />
mokomąjį dalyką. Mokiniai, kurie turi elgesio sutrikimų daug ilgiau išlaiko<br />
dėmesį. Kompiuterio pamokose tikrai nenaudoju kiekvieną dieną, nes<br />
tiesiog tai neįmanoma fiziškai. Tačiau jei atsitinka taip, kad su mokiniais<br />
apibendrinę pamoką nusprendžiame, kad dar reikalinga pagalba – jie visada<br />
randa klasės tinklalapyje papildomos medžiagos išeita tema. Jau mokykloje<br />
vaikams pranešu, kad grįžę namo <strong>ir</strong> pailsėję gali tinklalapyje ieškoti<br />
mokomųjų svetainių, programų nuorodų, ar mano paruoštos pateikties.<br />
Šalia meniu „Interaktyvios pamokos“ ats<strong>ir</strong>anda pamokos temos žodelis. Ir<br />
tikrai būna smagu, kai matau rezultatus kitą pamoką.<br />
Šiandien negaliu įsivaizduoti savo darbo be kompiuterio. Aš galiu į<br />
pamoką atsinešti šuniuką, jei tema gyvūnėliai, o kur rasti dinozaurus, kur<br />
pamatyti kaip jie judėdavo, ar kokio dydžio buvo lyginant su žmogumi, ar<br />
užtektų piešinėlio vadovėlyje ar enciklopedijoje? Manau užtektų. Bet aš<br />
atidarau kompiuterį, prijungiu projektorių <strong>ir</strong> štai – pasijuntame priešistoriniame<br />
laikotarpyje...<br />
78<br />
4
Šiandien aš svajoju apie interaktyvią lentą, kuri atvertų dar didesnes<br />
galimybes, pamokos taptų dar įdomesnes.<br />
Galiu drąsiai teigti, kad kūrybiško mokytojo rankose naujovės,<br />
informacinės <strong>ir</strong> komunikacinės technologijos padeda įgyvendinti mokymo<br />
mokytis uždavinius, pradinukams duoda teigiamų rezultatų, suteikia energijos,<br />
įkvėpia <strong>ir</strong> įtraukia į sudėtingą ugdymo procesą.<br />
Literatūra<br />
Inovatyvių mokymo metodų <strong>ir</strong> IKT taikymas. I dalis.(2007) Metodinė priemonė<br />
pradinių klasių mokytojams. Vilnius: Švietimo plėtotės centras.<br />
Kaip naudotis švietimo portalu? http://portalas.emokykla.lt/lyderiai/default.aspx<br />
[žiūrėta 2010-09-17]<br />
Ko reikia šiuolaikiniam mokytojui? (2008) Aktualus mokytojų kvalifikacijos<br />
tobulinimo turinys. Vilnius.<br />
ŠIAUČIUKĖNIENĖ L., VISOCKIENĖ O., TALIJŪNIENĖ P. (2006) Šiuolaikinės<br />
didaktikos pagrindai. Kaunas: Technologija.<br />
Dalia Ske<strong>ir</strong>ienė yra Rokiškio rajono Obelių<br />
darželio-mokyklos pradinių klasių mokytoja<br />
metodininkė. „Microsoft“ <strong>ir</strong> ITC programos<br />
„IKT lyderiai“ dalyvė, „IKT <strong>ir</strong> inovatyvių<br />
mokymo metodų taikymo pradiniame ugdyme“<br />
švietimo konsultantė, Obelių darželio-mokyklos<br />
mokytojų metodinės tarybos p<strong>ir</strong>mininkė, Rokiškio<br />
r. pradinių klasių mokytojų metodinio<br />
būrelio p<strong>ir</strong>mininkė.<br />
5<br />
79
ELEKTRONINIS UGDYMO TURINYS KAUNO JĖZUITŲ<br />
GIMNAZIJOJE<br />
Rigonda Skorulskienė, rigonda@gmail.com<br />
Kauno jėzuitų gimnazija<br />
Galimybė mokytis visur <strong>ir</strong> visada<br />
Mokymasis trunka visą gyvenimą, bet retas besimokantysis turi pakankamai<br />
laiko tai daryti klasikiniu būdu: tylioje skaitykloje ar prie rašomojo<br />
darbo. Mobilūs įrenginiai, tokie kaip mobilūs telefonai, planšetiniai <strong>ir</strong><br />
nešiojami kompiuteriai, elektroniniai skaitytuvai leidžia tikslingai išnaudoti<br />
laiką, sugaištamą viešajame transporte, eilėje prie gydytojo kabineto <strong>ir</strong> pan.<br />
Galvojant apie nuolatinį laiko trūkumą, negalima žmonių sk<strong>ir</strong>styti<br />
pagal amžių – daugumos paauglių dienotvarkė yra pakankamai įtemta.<br />
Būtent jaunesnio amžiaus žmonės turi didesnį poreikį nuolat bendrauti,<br />
lengvai pasiekti informaciją bet kuriuo laiku <strong>ir</strong> bet kurioje vietoje. Natūralu,<br />
kad mobilios technologijos ima skverbtis <strong>ir</strong> į mokymą(si) mokykloje.<br />
Vizija<br />
Pasvajokim: planšetinis kompiuteris, lengvai telpantis į rankinę, kuriame<br />
įrašyti ar lengvai internetu pasiekiami mokykliniai vadovėliai, pratybos,<br />
žinynai, chrestomatijos, atlasai, privaloma lietuvių <strong>ir</strong> užsienio kalbų<br />
literatūra – viskas ko reikia tos klasės mokiniui <strong>ir</strong> viskas vienoje vietoje.<br />
Pamokos konspektai sudėti v<strong>ir</strong>tualioje mokymosi aplinkoje, ten reikia<br />
patalpinti <strong>ir</strong> namų darbus (mokytojas dar prieš pamoką matys, kas neatlikęs<br />
namų darbų). Toje pačioje aplinkoje yra galimybė su draugais aptarti<br />
sunkesnį uždavinį, išsiaiškinti kylančius klausimus, o gal net paprašyti<br />
mokytojo pagalbos.<br />
P<strong>ir</strong>masis žingsnis: nuo klasikinės pamokos link elektroninio mokymo<br />
Svajonės pildosi, jei svajotojas pats jomis tiki. P<strong>ir</strong>masis žingsnis buvo<br />
Bendruosiuose ugdymo planuose ats<strong>ir</strong>adęs sakinys: „7–8 klasėse nedidinant<br />
mokinių mokymosi krūvio, viena informacinių technologijų pamoka<br />
integruojama į dalykus (dažniausiai 7-joje klasėje)...“ [2009–2011…].<br />
Mokykloms palikta gan didelė laisvė įgyvendinant šią naujovę, aiškių<br />
nuorodų nebuvimas turi savo pliusų <strong>ir</strong> minusų. Dalykininkas ne tik turi<br />
dalintis savo dalyko valandomis su informacinėmis technologijomis, bet <strong>ir</strong><br />
daug papildomai ruoštis už tą patį įprastą atlygį, kurį gautų <strong>ir</strong> neįdėdamas<br />
papildomų pastangų. Kita vertus – tai oficiali galimybė eksperimentuoti,<br />
80
tačiau sėkmę pamatuoti labai sunku, juo labiau, kad dauguma linkę<br />
pasitikėti jau gerai įvaldytais mokymo metodais, o eksperimentas visada<br />
palieka šiokį tokį nerimą dėl pasiekto rezultato.<br />
Kauno jėzuitų gimnazijoje yra trys integruoto mokymo variantai: fizika<br />
<strong>ir</strong> IT 7-oje klasėje, matematika <strong>ir</strong> IT 7-oje <strong>ir</strong> geografija <strong>ir</strong> IT 8-oje klasėje.<br />
Kiekvieno dalyko kursui sk<strong>ir</strong>ta po 18 pamokų iš atitinkamam dalykui sk<strong>ir</strong>tų<br />
valandų skaičiaus. Visi integracijos variantai yra pakankamai sk<strong>ir</strong>tingi.<br />
Fizika <strong>ir</strong> informacinės technologijos integruojama nuo 2007–2008<br />
mokslo metų. Kiekvienais metais analizuojami rezultatai, apklausiami<br />
mokiniai, daromos išvados <strong>ir</strong> atitinkami pakeitimai mokymo metoduose.<br />
2009–2010 mokslo metais naudotas pataisytas integruotas fizikos <strong>ir</strong> IT<br />
kursas v<strong>ir</strong>tualioje „Moodle“ aplinkoje (http://moodle.kjg.lt/). Kiekviena<br />
pamoka pradedama mokymosi uždaviniais <strong>ir</strong> pamokos veiklos planu, kur<br />
nurodoma, ką mokinys turi nuveikti per pamoką, rekomenduojama veiklos<br />
eiga, nurodomi namų darbai.<br />
1 pav. Pamokos elektroninis turinys „Moodle“ aplinkoje<br />
Pamokoje yra papildomos informacijos nagrinėjama tema bei nuorodos<br />
į šaltinius internete. Pasinaudodamas aukščiau minėtais šaltiniais bei vadovėliu,<br />
mokinys pildo užduočių lapus, atlieka v<strong>ir</strong>tualius fizikinius bandymus.<br />
Mokiniai skatinami bendradarbiauti diskusijose, arba individualiai<br />
klausti mokytojo ar draugo elektroniniu laišku. Visus atliktus darbus įkelia<br />
į „Moodle“ aplinką.<br />
81
Darbas v<strong>ir</strong>tualioje aplinkoje gerokai palengvino bendravimą bei mokinių<br />
darbų apskaitą, veiklos stebėseną.<br />
Dėstant integruotą kursą, stengtasi pereiti nuo mokymo prie mokymosi.<br />
Daugiau dėmesio sk<strong>ir</strong>ta asmens kompetencijos puoselėjimui, kad<br />
perimdami žinias moksleiviai ne tik susiformuotų teisingą pasaulio vaizdą,<br />
bet <strong>ir</strong> išsiugdytų racionalaus mąstymo <strong>ir</strong> veiklos įgūdžius. Tai gali užtikrinti<br />
tik tokie žinių įgijimo būdai, kurie sudaro sąlygas moksleiviams, naudojantis<br />
įva<strong>ir</strong>iais informacijos kanalais, sukaupti išsamius <strong>ir</strong> visapusiškus<br />
duomenis, idėjas, faktus, juos grupuoti, klasifikuoti, apdoroti, analizuoti,<br />
sintetinti, kritiškai vertinti, identifikuoti problemas, ieškoti sprendimų, formuluoti<br />
hipotezes bei alternatyvas, tikrinti jų pagrįstumą, daryti sprendimus<br />
<strong>ir</strong> juos koreguoti atsižvelgiant į besikeičiančias aplinkybes, vertinti užsibrėžtų<br />
tikslų įgyvendinimo sėkmingumą <strong>ir</strong> kt. [Jackūnas, 2003].<br />
Šiose integruotose pamokose buvo švelniai pereita nuo tradicinės<br />
pamokos prie elektroninio mokymo. Tradicinėje pamokoje labai svarbus<br />
išlieka žmogiškasis bendravimas, kai mokytojas gali iškart atsakyti į<br />
mokinio klausimus, tačiau tokioje pamokoje mokiniai turi pateikiamą<br />
informaciją sugebėti užs<strong>ir</strong>ašyti pakankamai greitai neatsilikdami nuo kitų.<br />
Pamokos vedimo tvarką kontroliuoja mokytojas, atsižvelgdamas į pamokos<br />
struktūrą bei įvertindamas esamą situaciją pamokoje (esančių mokinių<br />
skaičių, pateikiamos informacijos sunkumą). Tai plačiai švietimo sistemoje<br />
naudojama mokymo forma.<br />
Elektroninis mokymas – tai mokymas(is) elektroniniu būdu (naudojant<br />
kompiuterius, v<strong>ir</strong>tualiose klasėse). Elektroninis mokymas(is) yra sąveikaujantis,<br />
tinkluose vykstantis mokymas(is), čia didelis dėmesys sk<strong>ir</strong>iamas<br />
mokymo(si) turiniui, besimokančiojo veiklai, kur mokinys – mokytojas,<br />
mokinys – mokinys arba mokytojas – mokytojas bendrauja tarpusavyje,<br />
dalijasi informacija, dalyvauja forumo diskusijose <strong>ir</strong> t. t. Mokymo(si)<br />
medžiaga pateikiama <strong>ir</strong> pasiekiama internetu, intranetu, ekstranetu, naudojantis<br />
garso <strong>ir</strong> vaizdo laikmenomis [Mokomoji…].<br />
Elektroninio mokymo(si) teikiami privalumai:<br />
• Galimybė mokiniams mokytis bet kur <strong>ir</strong> bet kada, kur yra internetinė<br />
prieiga.<br />
• Galimybė įsisavinti pateiktą medžiagą mokiniui priimtinu<br />
mokymo(si) tempu bei laiku.<br />
• Galimybė pat<strong>ir</strong>ti mažesnį stresą atliekant užduotis; tiesioginis<br />
bendravimas su mokytoju bei klasės draugais dalyvaujant forumuose.<br />
82
Antrasis žingsnis: link mobilaus mokymo<br />
Kai už lango šviečia Saulė, klasėje tvanku, o įprastą pamokų ritmą<br />
trikdo egzaminų grafikas, mokykla turi teisę pas<strong>ir</strong>inkti ugdymo formą.<br />
Būtent tuomet norisi prisiminti naują mokymo(si) paradigmą, vadinamą<br />
mobiliu mokymusi – tai mokymas(is) judant, keliaujant. Ateityje tikimasi,<br />
kad ši mokymo(si) veikla pamažu persikels iš įprastos klasės į mokinio<br />
aplinką [Naismith, 2005]. Tai mokymą(sį) padarys labiau bendru, visą<br />
gyvenimą trunkančiu procesu. Mobilaus mokymo(si) tyrinėjimai vystomi.<br />
Pasauliniu mastu vykdyta keletas didesnių iniciatyvų (pavyzdžiui,<br />
„MOBilearn“, „M-learning“), kurių metu buvo išt<strong>ir</strong>ta galima šios naujai<br />
plintančios mokymo(si) formos nauda. Mobilaus mokymo(si) platesnį<br />
pritaikymą stabdo eilė socialinių <strong>ir</strong> technologinių apribojimų (telekomunikacijų<br />
išlaidos, mažas ekrano dydis <strong>ir</strong> pan.).<br />
Gimnazijoje, pedagogų tarybos sprendimu, dvi b<strong>ir</strong>želio savaitės sk<strong>ir</strong>iamos<br />
projektinei veiklai. Išbandyti keli modelis, parenkant temas, pagal<br />
integracijos galimybes prisk<strong>ir</strong>iant mokytojus.<br />
Svarbiausia sėkmės sąlyga – mokytojų drąsa laužyti stereotipus <strong>ir</strong><br />
d<strong>ir</strong>bti kitaip. Svarbus buvo planavimas <strong>ir</strong> projekte dalyvaujančių mokytojų<br />
tarpusavio susitarimas, susikalbėjimas.<br />
Pavyzdžiui, fizikos, astronomijos, biologijos <strong>ir</strong> dailės temas pas<strong>ir</strong>inkę<br />
mokiniai dviem parom vyko į Molėtų observatoriją, kur klausėsi paskaitų,<br />
atliko praktines užduotis, žaidė mokomuosius žaidimus. Dalis praktinių<br />
užduočių buvo kompiuterizuotos UAB „Konferencijų <strong>ir</strong> audiovizualinės<br />
sistemos“ vadovo Rimanto Burnickio dėka: gimnazijos mokiniams<br />
sudaryta galimybė išbandyti kompiuterizuotą fizikos eksperimentų <strong>ir</strong> laboratorinių<br />
tyrimų įrangą ScienceCube.<br />
Projekto metu trūko kompiuterizuotų darbo vietų, mokiniai negalėjo<br />
užbaigti <strong>ir</strong> paruošti pristatymui savo darbą. Kadangi internetinis ryšys buvo<br />
labai ribotas, jie negalėjo naudotis įprasta v<strong>ir</strong>tualia mokymosi sistema.<br />
Projektas tebuvo tik žingsnelis link mobiliojo mokymosi (2 pav.).<br />
Mobilus mokymas(is) – tai mokymas(is), naudojant mažus, nešiojamus<br />
informacijos apdorojimo įtaisus – išmaniuosius telefonus, asmeninius<br />
skaitmeninius pagalbininkus, delninukus, nešiojamus kompiuterius, kurie<br />
naudojami keliaujant, judant. Tai galimybė mokytis bet kur <strong>ir</strong> bet kada.<br />
83
84<br />
2 pav. P<strong>ir</strong>masis žingsnis link mobilaus mokymosi<br />
Mobilaus mokymo(si) charakteristikos [Kukulska-Hulme, 2005]:<br />
• Mokymo(si) reikalingumo būtinumas;<br />
• Žinių įsigijimo iniciatyva;<br />
• Mokymo aplinkos mobilumas;<br />
• Mokymo proceso sąveikavimas;<br />
• Mokomųjų veiklų išdėstymas;<br />
• Mokymo turinio integracija.<br />
Trečiasis žingsnis: link vizijos įgyvendinimo<br />
Šiais mokslo metais šios problemos nebeturėsime, nes esame tarp trijų<br />
laimingų mokyklų, patekusių į pilotinį projektą „Elektroninių skaitytuvų<br />
(planšetinių kompiuterių) naudojimas ugdyme“. Lietuvoje prasidėjo pažangi<br />
iniciatyva – skatinti elektroninių skaitytuvų naudojimą mokyklose.<br />
Telekomunikacijų bendrovė „Omnitel“ <strong>ir</strong> ITC nup<strong>ir</strong>ks 100 planšetinių<br />
kompiuterių (trims atrinktoms mokykloms), „Omnitel“ užtikrins internetinį<br />
ryšį, leidykla „Šviesa“ suskaitmenins dalį „Šok“ serijos vadovėlių<br />
Vietoj išvadų<br />
Mobiliosios technologijos – tai technologijos, leidžiančios informaciją<br />
gauti nepriklausomai nuo buvimo vietos. Informacija gaunama naudojant<br />
tokius mobilius įtaisus kaip nešiojamieji <strong>ir</strong> planšetiniai kompiuteriai,<br />
mobilūs telefonai <strong>ir</strong> pan. Nemanau, kad visi mokytojai lengvai atsisakys<br />
klasikinio pamokos modelio <strong>ir</strong> kūrybiškai įsileis mobilias technologijas į<br />
savo pamoką. Reikia pripažinti, kad ši pozicija nėra bloga, atsižvelgiant į<br />
valstybinių egzaminų reikalavimus.<br />
Norint valdyti klasę, besinaudojančią mobiliomis technologijomis ,<br />
mokytojas turi puikiai valdyti naudojamas technologijas arba turėti stiprų
autoritetą mokinių tarpe. Bendradarbiavimas mokinys – mokytojas yra<br />
puiku, bet čia kyla problemos: mokytojui sunku atsisakyti visažinio<br />
pozicijos, kita vertus, sunku įvertinti ribą, kiek atsakomybės už pamokos<br />
sėkmę galima atiduoti mokiniui, manau, kad pamokai turi vadovauti<br />
mokytojas, nesvarbu kokius metodus <strong>ir</strong> priemones jis naudotų.<br />
Tačiau gyvename laikmetyje, kai vyksta neišvengiamas globalus<br />
švietimo sistemų v<strong>ir</strong>smas. Informacinių <strong>ir</strong> mobiliųjų technologijų taikymas<br />
mokyme(si) bei naujos kartos klientų (mokinių <strong>ir</strong> studentų) poreikiai verčia<br />
keisti <strong>ir</strong> mokymo priemones, <strong>ir</strong> procesus, <strong>ir</strong> aplinką.<br />
Literatūra<br />
2009–2011 m. pagrindinio <strong>ir</strong> vidurinio ugdymo programų bendrieji ugdymo planai.<br />
http://www.smm.lt/ugdymas/docs/ugd_planai/2009-2011.pdf [žr. 2010-09-17]<br />
JACKŪNAS Ž. (2003) Pagrindinės ugdymo kaitos nuostatos,<br />
http://www.pedagogika.lt/puslapis/vertinimas3.pdf [žiūrėta 2010-09-17]<br />
KUKULSKA-HULME A., TRAXLER J. (Ed.) Mobile Learning: A Handbook for<br />
Educators and Trainers<br />
http://www.google.com/books?hl=lt&lr=&id=hhnAgJ2lEU4C&oi=fnd&pg=PR9&ots=l<br />
4zuT9kKOZ&sig=MobG-LjjClZljwCUMdsTUXl_niw#v=onepage&q&f=false [žiūrėta<br />
2010-09-17]<br />
Mobilearn EU project. http://www.mobilearn.org/ [žiūrėta 2010-09-17]<br />
Mokomoji medžiaga mokytojų kvalifikacijos tobulinimo programai<br />
http://www.mkc.lt/dokuments/mokymosi_medziaga/Atsiverkime_ateiciai.pdf<br />
[žiūrėta 2010-09-17]<br />
M-Learning EU Project, m-learning : learning in the palm of your hand.<br />
http://www.m-learning.org/ [žiūrėta 2010-09-17]<br />
NAISMITH L., LONSDALE P., VAVOULA G., SHARPLES M. (2005)<br />
Literature Review in Mobile Technologies and Learning. Report 11 in NESTA<br />
FUTURELAB SERIES produced by the University of B<strong>ir</strong>mingham,<br />
http://www.futurelab.org.uk/resources/publications-reports-articles/literaturereviews/Literature-Review203/<br />
[žiūrėta 2010-09-17]<br />
Rigonda Skorulskienė – fizikos mokytoja ekspertė,<br />
d<strong>ir</strong>ba Kauno jėzuitų gimnazijoje. 1992 metais baigė<br />
VU fizikos fakultetą. Nuo 1996 metų aktyviai dalyvauja<br />
veikloje, susijusioje su IKT diegimu švietimo<br />
sistemoje: pranešimai respublikinėse <strong>ir</strong> tarptautinėse<br />
konferencijose, straipsniai, leidiniai, veikla darbo<br />
grupėse, konkursai, projektai <strong>ir</strong> pan. IKT lyderis.<br />
85
„SECOND LIFE“ TAIKYMAS ŠVIETIME<br />
Tomas Šiaulys, siaulys.tomas@gmail.com<br />
Vilniaus licėjus<br />
Apie „Second Life“<br />
„Second Life“ (liet. antrasis gyvenimas) – tai nemokamai internetu<br />
prieinamas v<strong>ir</strong>tualus trijų dimensijų pasaulis. Šį v<strong>ir</strong>tualųjį pasaulį išplėtojo<br />
<strong>ir</strong> 2003 metais išleido kompanija „Linden Lab“. Iškart „Second Life“ susilaukė<br />
milžiniško ne tiek paprastų naudotojų, kiek įva<strong>ir</strong>ių sričių mokslininkų<br />
<strong>ir</strong> tyrėjų susidomėjimo. Buvo atlikta daugybė tyrimų iš sociologijos,<br />
psichologijos, fizikos, architektūros, informatikos, švietimo <strong>ir</strong> kitų sričių.<br />
1 pav. Sk<strong>ir</strong>tingi pseudoportretai „Second Life“ aplinkoje<br />
„Second Life“ yra prieinamas asmenims nuo 18 metų, tačiau nuo 2005<br />
metų veikia atsk<strong>ir</strong>a dalis – „Teen Second Life“, kurioje leistinas naudotojų<br />
amžius yra nuo 13 iki 17 metų. Naudotojai v<strong>ir</strong>tualiajame pasaulyje bendrauja<br />
per pseudoportretus, kurių išvaizda, kaip <strong>ir</strong> diduma „Second Life“<br />
aspektų, yra labai neapibrėžta <strong>ir</strong> neapribota. Jie gali mėginti atkartoti savo<br />
asmeninę išvaizdą, o gali pas<strong>ir</strong>inkti atrodyti, kaip gyvūnai, daržovės,<br />
mitinės ar net abstrakčios būtybės (1 pav.). Lygiai taip yra neapriboti <strong>ir</strong><br />
naudotojų veiksmai – į „Second Life“ galima žiūrėti, kaip į žaidimą,<br />
pokalbių programą, mokslinių eksperimentų vykdymo vietą, verslo centrą –<br />
viskas priklauso nuo naudotojų poreikių. Šiuo metu v<strong>ir</strong>tualiajame pasaulyje<br />
86
yra v<strong>ir</strong>š 31000 lankomų vietų. Tarp jų galima aptikti parduotuvių, ambasadų,<br />
religinių bendruomenių, muziejų, įspūdingų architektūros <strong>ir</strong> dizaino<br />
pavyzdžių, mokyklų, universitetų, žaidimų, mokslinių laboratorijų, gyvo<br />
garso koncertų salių <strong>ir</strong> kitų įva<strong>ir</strong>ių objektų.<br />
„Second Life“ taikymo švietime privalumai <strong>ir</strong> trūkumai<br />
Pastaruoju metu švietimo kontekste vis dažniau kalbama apie saityno<br />
2.0 technologijų panaudojimą. „Second Life“ šiuo požiūriu yra išties įdomus,<br />
nes iš esmės remiasi visais pagrindiniais saityno 2.0 bruožais:<br />
1) interaktyviu informacijos dalijimusi,<br />
2) kolektyvinės naudotojų galios panaudojimu,<br />
3) komunikacinių tinklų efektais,<br />
5) paslankia saityno technologijų architektūra,<br />
5) kritinio informacijos kiekio kaupimu <strong>ir</strong><br />
6) atv<strong>ir</strong>umu.<br />
2 pav. V<strong>ir</strong>tuali anglų kalbos pamoka „LanguageLab.com“ mokykloje<br />
Įdomi „Second Life“ savybė yra tai, kad jis jungia tiek sinchroninį, tiek<br />
asinchroninį bendravimą, suteikdamas jam interaktyvumo pojūtį. Galima<br />
keistis tekstine, garsine, bei vaizdine informacija, be to, bendravimas šioje<br />
terpėje yra labiau asmeninis, nei kitų rūšių nuotolinis bendravimas. Būtent<br />
šis visapusiškumas yra laikomas vienu iš svarbiausių privalumų, siekiant<br />
„Second Life“ pritaikyti švietime. Šiuo metu „Second Life“ naudoja v<strong>ir</strong>š<br />
300 pasaulio universitetų, sėkmingai veikia kalbų mokyklos (2 pav), mokslo<br />
muziejai <strong>ir</strong> laboratorijos. Vienas žymiausių „Second Life“ panaudojimo<br />
švietime pavyzdžių yra „Sloodle“ aplinka, sujungianti v<strong>ir</strong>tualiosios mokymosi<br />
aplinkos „Moodle“ <strong>ir</strong> v<strong>ir</strong>tualiojo „Second Life“ pasaulio galimybes<br />
(3 pav.).<br />
87
3 pav.Skraidanti „Sloodle“ auditorija „Sloodle“ saloje<br />
Žinoma, siekiant pritaikyti „Second Life“ švietime, susiduriama ne tik<br />
su terpės privalumais. Iškyla <strong>ir</strong> daugybė problemų: autorinių teisių pažeidinėjimai,<br />
privatumo problema, patyčios elektroninėje erdvėje, lokalizavimo,<br />
susikoncentavimo, atitrūkimo nuo realaus pasaulio <strong>ir</strong> kitos problemos. Be<br />
to, tyrimai („Schome Park Programme“) parodė, kad bendravimo, elgesio <strong>ir</strong><br />
mokymosi normos, mokantis v<strong>ir</strong>tualiajame pasaulyje yra kitokios, nei<br />
mokantis įprastai. Taigi tampa akivaizdu, kad tradicinio švietimo kontekste<br />
„Second Life“ negali būti tiesmukai taikomas, kad reikia permąstyti nusistovėjusį<br />
suvokimą apie švietimą.<br />
V<strong>ir</strong>tualiųjų pasaulių ateities perspektyvos<br />
V<strong>ir</strong>tualieji trimačiai pasauliai turi savybę naudotoją „įtraukti“ į tam<br />
tikras situacijas, kad jis pasijustų lyg jose iš tikrųjų dalyvautų, o bendravimui<br />
jie suteikia asmeniškumo. Prie to prisideda interaktyvi aplinka,<br />
realistinės erdvės pojūtis, garso efektai. Tačiau naujesni moksliniai atradimai<br />
<strong>ir</strong> technologijos leidžia vis labiau stiprinti v<strong>ir</strong>tualiųjų pasaulių<br />
interaktyvumą <strong>ir</strong> pat<strong>ir</strong>ties realistiškumą. Vienas iš pavyzdžių galėtų būti<br />
lietiminiai įrenginiai (angl. haptic devices), leidžiantys orientuotis v<strong>ir</strong>tualioje<br />
aplinkoje pagal skleidžiamus vibracijų signalus. Dar įdomesnių rezultatų<br />
susilaukia tyrimai atliekami su interaktyvia apranga, leidžiančia pat<strong>ir</strong>ti<br />
įva<strong>ir</strong>ius objektus v<strong>ir</strong>tualiajame pasaulyje, tokius kaip vėjas, prisilietimas <strong>ir</strong><br />
panašiai.<br />
Apskritai nagrinėjant prisilietimo įtaką pat<strong>ir</strong>ties realistiškumui labai<br />
svarbus yra Barselonos universiteto atliktas tyrimas apie kūno perkėlimo<br />
88
iliuziją (4 pav.). Jo metu buvo naudojami v<strong>ir</strong>tualūs akiniai, susieti su<br />
v<strong>ir</strong>tualiąja trijų dimensijų aplinka, kurioje t<strong>ir</strong>iamojo pseudoportretas buvo<br />
mergina, o šalia stovėjo moteris. T<strong>ir</strong>iamajam žiūrint iš merginos perspektyvos,<br />
moteris prilietė merginai petį, o tuo pat metu sinchroniškai t<strong>ir</strong>iamojo<br />
petį prilietė tyrėjai. Dauguma t<strong>ir</strong>iamųjų teigė jautę, lyg jų petį būtų prilietusi<br />
moteris iš v<strong>ir</strong>tualiosios aplinkos, o kūnas, iš kurio perspektyvos jie<br />
žiūrėjo, būtų jų pačių.<br />
4 pav. Kūno perkėlimo iliuzijos tyrimas (body transfer illusion)<br />
Dar vienas įdomus įrenginys, neseniai pas<strong>ir</strong>odęs rinkoje – tai minčių<br />
skaitymo ausinės, galinčios nustatyti žmogaus emocijas, koncentraciją <strong>ir</strong><br />
tam tikras mintis. Šio įrenginio pagalba v<strong>ir</strong>tualiųjų pasaulių pseudoportretai<br />
galėtų atspindėti tikrąją naudotojo nuotaiką ar tam tikras mintis, taip<br />
suteikdami bendravimui dar daugiau realistiškumo. Iš visų šių naujų<br />
atradimų matyti, kad v<strong>ir</strong>tualieji trijų dimensijų pasauliai, tokie, kaip<br />
„Second Life“ gali tapti dar interaktyvesni, labiau „įtraukiantys“, dėl to jų<br />
panaudojimo švietime galimybės vis labiau plečiasi <strong>ir</strong> plėsis ateityje.<br />
Literatūra<br />
Second Life, http://secondlife.com/ [žiūrėta 2010-09-19]<br />
Teen Second Life, http://teen.secondlife.com [žiūrėta 2010-09-18]<br />
ŠIAULYS T. (2010) Saityno technologijų švietimui analizė.<br />
Second Life Grid Survey - Region Database. http://gridsurvey.com/index.php<br />
[žiūrėta 2010-09-18]<br />
89
ZUKERMAN W. (2010) The real Avatar: body transfer turns men into g<strong>ir</strong>ls.<br />
http://www.newscientist.com/article/dn18896 [žiūrėta 2010-09-19]<br />
SIMONITE T. (2009) Innovation: Mind-reading headsets will change your brain.<br />
http://www.newscientist.com/article/dn17009-<strong>innovation</strong>-mindreadingheadsets-will-change-your-brain.html<br />
[žiūrėta 2010-09-19]<br />
90<br />
Tomas Šiaulys d<strong>ir</strong>ba matematikos mokytoju Vilniaus<br />
licėjuje. Baigė matematikos <strong>ir</strong> informatikos<br />
mokymo programą Vilniaus universiteto <strong>Matematikos</strong><br />
<strong>ir</strong> informatikos fakultete. Domėjimosi kryptys:<br />
matematikos <strong>ir</strong> informatikos mokymas, saityno 2.0<br />
technologijų taikymas švietime.
INFORMACINIŲ IR KOMUNIKACINIŲ TECHNOLOGIJŲ<br />
TAIKYMO SCENARIJAI MOKINIŲ KOMPETENCIJOMS<br />
UGDYTI<br />
Eglė Vaivadienė, eglevaivadiene@gmail.com<br />
Druskininkų „Atgimimo“ vidurinė mokykla<br />
Renata Jankevičienė, rentukas@gmail.com<br />
Panevėžio rajono Velžio gimnazija<br />
Švietimo tikslas – kompetencijų ugdymas. Svarbiausias vaidmuo įgyvendinant<br />
šiuolaikinio ugdymo strategijas tenka mokytojui – tiesioginiam<br />
ugdymo(si) procesų kūrėjui. Šiuolaikinė ugdymo turinio samprata: mokymas,<br />
mokymasis <strong>ir</strong> vertinimas yra integralus procesas, ugdymo turinys<br />
grindžiamas ne dalykų programomis (indėliu), o laukiamu rezultatu –<br />
mokinio kompetencija. Mokinys – mokytojo padedamas <strong>ir</strong> savarankiškai,<br />
mokosi, veikia, dalyvauja, vertina <strong>ir</strong> įsivertina, kelia sau tikslus.<br />
Mokytojas – organizuoja ugdymo(si) procesą, moko, padeda, pataria<br />
mokiniui, reflektuoja <strong>ir</strong> tobulina ugdymą, kuria mokymąsi <strong>ir</strong><br />
bendradarbiavimą skatinančią aplinką. Šių tikslų įgyvendinimui ypač<br />
padeda mokytojo išradingumas tikslingai taikant informacines<br />
komunikacines technologijas – ugdyti moksleivių kompetencijas bei<br />
bendruosius gebėjimus: gebėjimą bendrauti, kritiškai <strong>ir</strong> konstruktyviai<br />
mąstyti, spręsti problemas, daryti savarankiškus sprendimus; informacinius<br />
gebėjimus; gebėjimą <strong>ir</strong> nusiteikimą mokytis visą gyvenimą, įgyti įva<strong>ir</strong>ių<br />
mokymosi technikos įgūdžių <strong>ir</strong> juos panaudoti; gebėjimą d<strong>ir</strong>bti grupėje,<br />
bendrauti <strong>ir</strong> bendradarbiauti, kurti <strong>ir</strong> dalyvauti kultūros kaitoje.<br />
Ugdymas – inovatyvus bendrųjų programų įgyvendinimas vykdant<br />
integruotas, netradicines, išvykstamąsias pamokas. Į ugdymo turinį<br />
įtraukiamos mokyklos nuožiūra sk<strong>ir</strong>iamos valandos specifiniams dalykams<br />
mokyti, pav.: gimtojo krašto istorija, karjeros planavimas, filmukų kūrimo<br />
pradžiamokslis <strong>ir</strong> pan. Kompetencijų ugdymui didelę naudą turi švietimo<br />
projektai: nacionaliniai <strong>ir</strong> tarptautiniai.<br />
Viena iš šiuolaikinės mokyklos problemų – mokymosi motyvacijos<br />
stoka. Ar ši problema iškyla tik Lietuvoje, ar <strong>ir</strong> kitų Europos valstybių<br />
mokyklose? Dalyvaudamos tarptautiniuose „eTwinning“ projektuose bei<br />
,,Comenius“ kvalifikacijos kėlimo kursuose įsitikinome, jog visoje Europoje<br />
mokytojai ieško būdų, kaip išspręsti šią problemą. Daugelis jų teigia,<br />
kad IKT taikymas sudomina mokinius, atveria naujas mokymosi<br />
91
galimybes, padeda plėtoti dvasines <strong>ir</strong> intelektines asmens galias, motyvuoja<br />
veiklai, padeda ugdant kūrybingą, atsakingą pilietį, įgijusį kompetencijas,<br />
būtinas sėkmingai socialinei integracijai <strong>ir</strong> mokymuisi visą gyvenimą.<br />
Šiame straipsnyje apžvelgsime tarptautiniuose „Comenius“ mokymosi<br />
visą gyvenimą kvalifikacijos kursuose įgytos pat<strong>ir</strong>ties pritaikymą ugdyme.<br />
Švietimo mainų paramos fondas – Lietuvos agentūra, kuriai pavesta administruoti<br />
Mokymosi visą gyvenimą programą bei kitas Europos Komisijos<br />
<strong>ir</strong> LR Vyriausybės finansuojamas iniciatyvas švietimo <strong>ir</strong> profesinio mokymo<br />
srityje. Tikslas – padėti Lietuvos žmonėms pasinaudoti tarptautinio<br />
bendradarbiavimo projektų teikiamomis galimybėmis. Fondo darbuotojai<br />
konsultuoja besidominčiuosius <strong>ir</strong> teikia informaciją apie įva<strong>ir</strong>ias švietimo <strong>ir</strong><br />
profesinio mokymo programas <strong>ir</strong> veiklas bei, įvertinę pateiktas paraiškas,<br />
sk<strong>ir</strong>ia joms dotacijas. Tarptautiniai „Comenius“ daugiašalės partnerystės<br />
projektai orientuoti į aktyvų mokinių dalyvavimą, padeda mokytojams <strong>ir</strong><br />
mokiniams įgyti <strong>ir</strong> tobulinti įgūdžius dalyko, susijusio su projekto tema<br />
srityje, vysto darbo komandoje, bendravimo įgūdžius, projekto planavimo<br />
<strong>ir</strong> organizavimo gebėjimus, skatina naudojimąsi naujomis IKT.<br />
„Comenius“ dvišalės partnerystės projektai orientuoti į mokinius, užsienio<br />
kalbų mokymąsi. Siekia skatinti kalbinę įva<strong>ir</strong>ovę Europoje, įtraukia<br />
klasių mainus. „Comenius“ kvalifikacijos tobulinimas – bendrieji kvalifikacijos<br />
tobulinimo kursai, kalbų tobulinimo kursai.<br />
Druskininkų „Atgimimo“ vidurinė mokykla <strong>ir</strong> Panevėžio raj. Velžio<br />
gimnazija aktyviai teikia paraiškas švietimo mainų paramos fondui, vykdo<br />
daugiašalius bei dvišalius tarptautinius projektus bei dalyvauja kvalifikacijos<br />
kėlimo kursuose. Tarptautiniai bei šalies projektai, juos patv<strong>ir</strong>tinus,<br />
integruojami į konkrečių dalykų pamokas.<br />
Mokyma(sis) įsijungus į tarptautinius projektus „eTwinning“,<br />
„Comenius“ įdomesnis už įprastą mokymąsi. Panevėžio Velžio gimnazijoje<br />
vykdytas „eTwinning“ projektas ,,Few words make European children<br />
friends“ (keli žodžiai Europos vaikus pavers draugais). Projektas vyko gimtąja<br />
kalba. Tikslas – parengti Europos kalbų žodynėlį. Tema – dažniausiai<br />
vartojami žodžiai. Dalyvavo 21 Europos valstybės mokytojai <strong>ir</strong> mokiniai,<br />
tai suteikė galimybę parengti mokomąją medžiagą įva<strong>ir</strong>iomis Europos<br />
kalbomis. Susipažinome su kitų šalių abėcėle, išmokome pasisveikinti <strong>ir</strong><br />
atsisveikinti savo draugų gimtosiomis kalbomis, sužinojome savaitės<br />
dienas, mėnesių <strong>ir</strong> metų laikų pavadinimus. Rašydami el. laiškus, dalyvaudami<br />
pokalbiuose mokiniai vartojo ne tik angliškus, bet <strong>ir</strong> portugališkus,<br />
ispaniškus, itališkus <strong>ir</strong> kitų kalbų žodžius <strong>ir</strong> puikiai išmoko temą. Buvo<br />
integruojami šie mokomieji dalykai: lietuvių k., anglų k, menai, geografija,<br />
92
technologijos, etika. Lietuvių kalbos pamokose mokiniai prisiminė laiškų<br />
rašymo etiketą, laiškus <strong>ir</strong> kitą informaciją vertė į anglų kalbą, sveikinosi<br />
draugų gimtosiomis kalbomis. Rengdami pateiktis apie Lietuvą pagilino<br />
Lietuvos geografijos žinias, domėjosi, kokius patiekalus gamina <strong>ir</strong> mėgsta<br />
mūsų draugai, išbandė keletą jų pasiūlytų receptų. Piešė, klausėsi dainų,<br />
išmoko mandagiai bendrauti su kitų šalių žmonėmis. Taigi IKT naudojimas<br />
pamokoje padidino mokinių mokymosi motyvaciją <strong>ir</strong> suteikė puikią galimybę<br />
integruoti įva<strong>ir</strong>ius mokomuosius dalykus. Už „eTwinning“ projektą<br />
Velžio gimnazija apdovanota nacionaliniu kokybės ženkleliu.<br />
„eTwinning“ projektas ,,Magiškasis Kalėdų medis“. Velžio gimnazistai<br />
dalyvauja tarptautiniame „eTwinning“ projekte ,,Skrisk, paukšti“. Šio<br />
projekto tikslas – skatinti mokinius domėtis Europos istorija <strong>ir</strong> architektūra.<br />
Ispanijos, Italijos, Portugalijos, Rumunijos, Turkijos, Lenkijos <strong>ir</strong> Lietuvos<br />
mokiniai pateikia keleto architektūros paminklų fotografijas. Pagal<br />
koordinatoriaus sudarytą planą šias fotografijas siunčia kitos šalies<br />
mokiniams, kurie suranda informaciją <strong>ir</strong> parengia paminklo pristatymą. Po<br />
to visa medžiaga keliauja į trečią Europos valstybę, kurios mokiniai,<br />
naudodamiesi visa informacija <strong>ir</strong> fotografijomis, turi pastatyti architektūros<br />
paminklą. Integruojami dalykai: kultūros istorija, teatras, užsienio kalbos,<br />
geografija, istorija, informacinės technologijos, muzika, dailė, kalbos.<br />
Mokinių amžius: 7–16 metų. Projekto metu naudoti IKT įrankiai:<br />
elektroninis paštas, forumas, pokalbiai, MP3 <strong>ir</strong> kita programinė įranga.<br />
Projekto simbolis – paukštis,<br />
skrendantis iš vienos šalies į kitą<br />
<strong>ir</strong> pasakojantis Europos istoriją.<br />
Velžio gimnazistai siekia, kad<br />
kitų valstybių mokiniai kuo<br />
daugiau sužinotų apie Lietuvą.<br />
Rezultatai: paminklų modeliai,<br />
pateiktys, paminklų apibūdinimas,<br />
filmas, kelionių vadovas.<br />
Projektas ,,Skrisk, paukšti“ sk<strong>ir</strong>tas<br />
mūsų šalies tūkstantmečiui<br />
paminėti.<br />
Kita galimybė sužinoti, kaip IKT ugdymo procese taiko Europos<br />
šalių mokytojai – tai dalyvavimas Švietimo mainų paramos fondo finansuojamuose<br />
kvalifikacijos tobulinimo kursuose. Kursų metu užmezgami<br />
nauji ryšiai, kuriami nauji projektai, surandami nauji partneriai.<br />
93
Graikijoje vykusių kvalifikacijos tobulinimo kursų „Mobilusis<br />
mokymasis: žaidimų metodikos panaudojimas edukaciniame kontekste“,<br />
kuriuose dalyvavo Renata, rezultatas – „eMapps.com“ panaudojimas.<br />
„eMapps“ – naujos kartos mobilieji prietaisai, internetas, MMS, SMS,<br />
GPRS technologijos. Žaidžiant „eMapps“ žaidimus mokymosi procesas<br />
persikelia ne tik į v<strong>ir</strong>tualias, bet <strong>ir</strong> į realias mokymosi aplinkas.<br />
Besikeičiančioje visuomenėje labai svarbu aprūpinti mokinius pažangiomis<br />
priemonėmis: žaidimų <strong>ir</strong> mobiliųjų technologijų derinimas suteikia<br />
mokiniams naujos pat<strong>ir</strong>ties, didina motyvaciją.<br />
Ispanijoje vykusių kvalifikacijos kėlimo kursų (dalyvavo Eglė) „IPM<br />
tools finding innovative pedagogical methods to integrate Web based tools<br />
into teaching and learning“ rezultatas – daugiašalis „Comenius“ projektas<br />
2009–2010 m. „Kurkime kartu gražesnę ateitį! – Jaunieji Europos korespondentai“.<br />
Koordinatorius – Lenkija, dalyvauja Lietuva, Lenkija, Ispanija.<br />
Projektą kuruoja Druskininkų „Atgimimo“ vidurinės mokyklos anglų kalbos<br />
mokytoja Gitana Stukienė. Moksleiviai bendrauja „ejournal“ aplinkoje<br />
bei realiai susitikdami.<br />
Projektas, kuriame dalyvavo abi autorės – TeLLViT (Teaching Learning<br />
to Learn V<strong>ir</strong>tual Trainer) „Comenius“ projektas (142444-LLP-1-2008-<br />
1-RO- COMENIUS-CMP TeLLViT (Teaching Learning to Learn V<strong>ir</strong>tual<br />
Trainer). Tai „Comenius“ projektas (142444-LLP-1-2008-1-RO-COME-<br />
NIUS-CMP, kurio metu buvo ugdoma mokymosi mokytis kompetencija,<br />
pereinant nuo turinį akcentuojančio mokymo prie mokymosi mokytis<br />
metodikos, atitinkamų įgūdžių formavimo <strong>ir</strong> jų tobulinimo.<br />
Europos Komisijos „eContentplus“ programos „Aspect“ projekto 1 metu<br />
buvo pritaikome įva<strong>ir</strong>ūs ištekliai pamokoms 2 . „Aspect“ projektas trunka<br />
30 mėnesių – tai geriausios praktikos švietimo turinio tinklas, jungiantis 22<br />
partnerius iš 15 šalių, įskaitant 9 švietimo ministerijas, 4 komercinio turinio<br />
rengėjus <strong>ir</strong> p<strong>ir</strong>maujančius technologijų tiekėjus, kurie rengia pamokų planus<br />
(scenarijus) <strong>ir</strong> testuoja mokomųjų išteklių standartus bei specifikacijas <strong>ir</strong><br />
taiko ugdymo procese. Projekto dalyvių susitikimas vyko Portugalijoje 3 .<br />
Aspect svetainė pasiekiama registruotiems vartotojams, tačiau LRE<br />
saugyklos resursai pasiekiami visiems Lietuvos mokytojams. Reikiamų<br />
resursų galima ieškoti pagal ga<strong>ir</strong>es, pagal dalykus <strong>ir</strong> siaurinti paiešką<br />
galime nurodyti ištekliaus tipą, kalbą, amžiaus grupę, teikėją. Naudinga<br />
apsilankyti šioje saugykloje <strong>ir</strong> išteklius taikyti įva<strong>ir</strong>ių dalykų pamokose.<br />
1 http://ejournal.emokykla.lt/aspect/<br />
2 http://lreforschools.eun.org/LRE-Portal/Index.iface<br />
3 http://www.aspect-project.org/node/88<br />
94
Druskininkų „Atgimimo“ vidurinėje mokykloje<br />
tarptautiniai IKT naudojimo projektai<br />
vykdomi <strong>ir</strong> pradinėse klasėse. Tarptautiniame<br />
„eTwinning“ projekte ,,Atv<strong>ir</strong>ukai aplink pasaulį“<br />
dalyvaujame kartu su kitomis 25 ES šalimis.<br />
Mokiniai parašo apie savo miestą, kuo jis žymus,<br />
ką galima pamatyti ar įdomaus nuveikti, išsiunčia<br />
po vieną atv<strong>ir</strong>uką su miesto vaizdais visoms projekte<br />
dalyvaujančioms šalims. Gavę iš kitų šalių<br />
atv<strong>ir</strong>ukus su jų miesto vaizdais <strong>ir</strong> aprašymu,<br />
mokiniai suranda žemėlapyje tą šalį, randa<br />
miestą, enciklopedijoje sužino tos šalies vėliavą,<br />
sostinę <strong>ir</strong> kitą dominančią informaciją.<br />
Tarptautinis projektas ,,Mūsų augintiniai" – dvišalis „eTwinning“<br />
projektas su Lenkijos Poznanės miesto mokyklos antros klasės vaikais.<br />
Mokiniai nusifotografavo su savo augintiniu <strong>ir</strong> trumpai jį apibūdino. Visus<br />
darbelius susegė <strong>ir</strong> išsiuntė lenkų draugams. Tokią pačią „knygą'“ pradinių<br />
klasių mokiniai gavo iš Lenkijos. Mokiniai skaitė, diskutavo <strong>ir</strong> lygino,<br />
kokius naminius gyvūnus dažniausiai augina Lenkijos vaikai, kokius<br />
vardus duoda savo augintiniams. Daugiau apie šios klasės veiklą galima<br />
paskaityti klasės mokytojos svetainėje 4 .<br />
IKT lyderių mokymuose 2010 m. vasario mėnesį buvo pristatyta<br />
„Mouse Mischief“ programa, kuri prigijo <strong>ir</strong> taikoma pradinio ugdymo<br />
moksleivių vertinimui <strong>ir</strong> įsivertinimui. Tai programa, leidžianti daryti<br />
interaktyvias „PowerPoint“ pateiktis: įterpti keleto pas<strong>ir</strong>inkimų arba<br />
„Taip/Ne“ klausimus į „PowerPoint“ skaidres. Mokiniai gali atsakinėti į<br />
klausimus spustelėdami pelytes, sujungtas prie mokytojo kompiuterio.<br />
Mokiniai programoje yra anonimiški, todėl aktyviai <strong>ir</strong> drąsiai dalyvauja.<br />
Norint rengti medžiagą šia programa, p<strong>ir</strong>miausiai reikia įdiegti programą.<br />
Iš svetainės http://www.microsoft.com/multipoint/mouse-mischief/ galima<br />
parsisiųsti <strong>ir</strong> plačiau susipažinti su „Microsoft Mouse Mischief“.<br />
Kaip rengti medžiagą šia programa, susipažinsite tinklalapyje<br />
http://www.youtube.com/watch?v=IbFOcLh2Ln8.<br />
Kokia nauda? Šios programos naudojimas:<br />
• skatina lygiateisį <strong>ir</strong> anonimišką dalyvavimą pamokose;<br />
• įgalina vertinti realiu laiku;<br />
• skatina konkurenciją <strong>ir</strong> bendradarbiavimą;<br />
4 http://violetosklase.jimdo.com/projektai/<br />
95
• suteikia naują gyvenimą įprastiems „PowerPoint“ pristatymams.<br />
• Naudoti verta, nes:<br />
• nemokama <strong>ir</strong> reikalauja tik „Windows“ OS. „PowerPoint“(2007 arba<br />
2010 metų) reikalinga tik kūrimui; „PowerPoint“ (2003) tinka d<strong>ir</strong>bti<br />
su jau parengtomis pateiktimis;<br />
• veikia su turimomis USB pelėmis;<br />
• „Mischief“ pelė ne tik suteikia mokiniams galimybę išmokti naujo<br />
interaktyviais būdais, ji taip pat siūlo mokytojams labiau prieinamą<br />
alternatyvą vietoj brangių reagavimo (balsavimo) sistemų. Testą<br />
galima sudaryti su 2, 3, 4 ar 5 pas<strong>ir</strong>enkamaisiais atsakymais. Gaila,<br />
tačiau teisingas atsakymas gali būti tik vienas. Klausimas gali būti<br />
pateiktas taip, kad reikalautų atsakymo taip arba ne. Reikia USB<br />
šakotuvo <strong>ir</strong> pelyčių. Su šia programa gali d<strong>ir</strong>bti 25 mokiniai.<br />
Abiems teko dalyvauti Italijoje, Romoje, vykusiame seminare „Euro-<br />
DidaWeb – žiniatinklio <strong>ir</strong> medijos naudojimas pedagogikoje“ susipažinome<br />
„Plone“ programa, kurią planuojame panaudoti trijų mokyklų (Druskininkų<br />
„Atgimimo“ vidurinės mokyklos, Kuršėnų Lauryno Ivinskio gimnazijos <strong>ir</strong><br />
Panevėžio raj. Velžio gimnazijos) bendradarbiavimui.<br />
Plone – turinio valdymo sistema – įva<strong>ir</strong>ūs programiniai įrankiai,<br />
supaprastinantys informacinių sistemų turinio (tekstinio <strong>ir</strong> grafinio)<br />
valdymą taip, kad sukuriant bei keičiant turinį ar jo struktūrą nereikėtų<br />
jokių specialiųjų (programavimo) žinių. Vienas pagrindinių turinio<br />
valdymo sistemos tikslų – užtikrinti sklandų daugelio naudotojų bendrą<br />
darbą. Taikoma internetinėms svetainėms, laikraščių leidyboje, atv<strong>ir</strong>o<br />
turinio projektuose (kaip Vikipedija), įmonių valdyme, elektroninėje<br />
prekyboje <strong>ir</strong> panašiose srityse. Sukurta galingo <strong>ir</strong> populiaraus „Zope“<br />
programų serverio pagrindu, parašyta „Python“ programavimo kalba.<br />
„Plone“ laikoma viena geriausių <strong>ir</strong> galingiausių atv<strong>ir</strong>ojo kodo turinio<br />
valdymo sistemų. Daugelis ją laiko geresne už komercines turinio valdymo<br />
sistemas. „Plone“ gali būti naudojama kaip interneto <strong>ir</strong> intraneto serverio<br />
tinklapis. Sistemos taikymo sritis yra labai plati: nuo paprastų puslapių iki<br />
didelių (verslo ar švietimo) portalų, sk<strong>ir</strong>tų vidiniam (intranetui) bei išorės<br />
naudojimui. „Plone“ projektas buvo pradėtas naudoti 1999 m. <strong>ir</strong> tapo viena<br />
iš populiariausių leidinių sistemų. 2004 m. buvo įsteigtas „Plone” fondas,<br />
kuriam buvo perduotos autorinės šio produkto teisės. 2007 m. pas<strong>ir</strong>odė<br />
nauja „Plone“ 3 versija, kuriai būdingas sustiprintas saugumas bei daug<br />
kitų patobulinimų (atlikti galima apie 40 funkcijų), todėl Plone tapo labai<br />
populiaria bendradarbiavimo priemone, leidybos sistema su labai plačiomis<br />
naudojimo sritimis.<br />
96
http://plone.org/ – svetainė, kur galima perskaityti naujienas, susijusias<br />
su „Plone“ bei parsisiųsti naujausią „Plone“ versiją <strong>ir</strong> įdiegti savo serveryje.<br />
Moksleiviai labai domisi IKT <strong>ir</strong> įvaldę įrankius geriau, nei mokytojai,<br />
todėl ugdyme galima pritaikyti <strong>ir</strong> nemokamas interneto svetainės. Jas gali<br />
kurti <strong>ir</strong> mokiniai, <strong>ir</strong> mokytojai. „Windows Installer XML“ (WIX) –<br />
nemokama programinė įranga, grindžiama Windows Installer (MSI) XML<br />
dokumentų paketu. WIX buvo p<strong>ir</strong>moji programinė įranga, platinama pagal<br />
„Microsoft“ atv<strong>ir</strong>ąją licenciją (vadinama Common Public License).<br />
http://www.w3schools.com/ – nemokami svetainės ištekliai,<br />
http://www.wix.com/start/wfree?utm_campaign=w3&experiment_id=w300 –<br />
nemokamos svetainės, kurias susikurti galima tik keturiais žingsniais.<br />
Mokymasis nėra lengvas procesas, tačiau sunkumai lengviau įveikiami,<br />
naudojant praktikoje pasiteisinusį kūrybingą <strong>ir</strong> iniciatyvą skatinantį<br />
mokymo būdą, apimantį įva<strong>ir</strong>ius aktyvius metodus:<br />
• teminės diskusijos <strong>ir</strong> analizės, remiantis grožiniais <strong>ir</strong> informaciniais<br />
tekstais, filmais, grafikais <strong>ir</strong> paveikslais;<br />
• edukaciniai žaidimai, apimantys asociacijas, žodžių <strong>ir</strong> sakinių<br />
sudarymą, tęstinius pasakojimus <strong>ir</strong> pan.;<br />
• fonetika, kūrybinis rašymas, skaitymas;<br />
• pagrindinės klausinėjimo <strong>ir</strong> tyrinėjimo technikos;<br />
• žodinės prezentacijos pas<strong>ir</strong>inktomis temomis.<br />
Veiksmingo kompetencijų ugdymo ypatumai:<br />
• Mokiniai mokymo <strong>ir</strong> mokymosi procese yra aktyvūs.<br />
• Mokomasi kuo autentiškesnėse situacijose <strong>ir</strong> sąlygose.<br />
• Mokymo <strong>ir</strong> mokymosi procese daug dėmesio sk<strong>ir</strong>iama bendravimui<br />
<strong>ir</strong> bendradarbiavimui.<br />
• Mokymasis grindžiamas dalyvavimu veiklose <strong>ir</strong> patyrimo kaupimu.<br />
• Patyrimui transformuoti į žinojimą naudojamas reflektavimo<br />
(vertinimo, apgalvojimo) procesas.<br />
• Mokiniai supranta mokymo tikslus <strong>ir</strong> rezultatų vertinimo kriterijus.<br />
• Mokymo <strong>ir</strong> mokymosi rezultatų kokybė vertinama atsižvelgiant į<br />
mokinių įgyto žinojimo praktinį naudingumą <strong>ir</strong> integralumą.<br />
• Taikomi labai įva<strong>ir</strong>ūs vertinimo metodai.<br />
Jei norime nepriklausomybės lankstumo <strong>ir</strong> atv<strong>ir</strong>umo, mokiniai turėtų<br />
užduoti klausimus, sieti savo gyvenimus su mokymusi, planuoti savo veiklą<br />
<strong>ir</strong> užduotis, patys išbandyti įva<strong>ir</strong>ias idėjas, vertinti save pagal savo susikurtus<br />
modelius, įsivaizduoti galimybes. Mokytojai turėtų leisti mokiniams<br />
97
patiems susiplanuoti <strong>ir</strong> nusistatyti mokymosi kryptį <strong>ir</strong> vengti nelankstumo<br />
mokymosi plano atžvilgiu.<br />
Jei norime pasiekti pasitikėjimo <strong>ir</strong> tikėjimo savimi, imtis intelektualios<br />
<strong>ir</strong> intuityvios rizikos, mokiniai turėtų užduoti norimus klausimus, t<strong>ir</strong>ti juos<br />
dominančias <strong>ir</strong> iššūkius keliančias sritis, mėgautis vis didesnių reikalavimų<br />
sau kėlimu <strong>ir</strong> žengimu į nežinomybę. Mokytojai turėtų geriau pagalvoti<br />
prieš patardami mokiniams mokytis įprastu būdu, nustatyta tvarka <strong>ir</strong><br />
nesiimti per daug galimybių – net jei pat<strong>ir</strong>tis bus ne itin sėkminga, tai<br />
suteiks mokiniams neįkainojamos pat<strong>ir</strong>ties. Norint pasiekti kūrybiškumo,<br />
noro išsiaiškinti negalimas galimybes <strong>ir</strong> iš p<strong>ir</strong>mo žvilgsnio nesusijusias<br />
idėjas, rizikuoti <strong>ir</strong> mokytis iš klaidų, mokiniai turėtų pripažinti, kad viskas<br />
gali būti kitaip, aktyviai dalyvauti mokyklos <strong>ir</strong> bendruomenės gyvenime,<br />
derinti svajones <strong>ir</strong> savo veiksmus, į nežinojimą žiūrėti kaip į neišt<strong>ir</strong>tą žemę.<br />
Mokytojai turėtų suteikti mokiniams erdvės eksperimentuoti, stebėti<br />
aplinką <strong>ir</strong> žiūrėti, kas vyksta.<br />
98<br />
Eglė Vaivadienė – Druskininkų „Atgimimo“ vidurinės<br />
mokyklos d<strong>ir</strong>ektoriaus pavaduotoja ugdymui. Baigė VPU<br />
gamtos fakultetą, edukologijos (švietimo vadyba)<br />
magistrė. Technologijų mokytoja metodininkė, chemijos<br />
vyresnioji mokytoja. Švietimo konsultantė, IKT lyderių<br />
programos narė. Dalyvavo „Comenius“ kvalifikacijos<br />
kėlimo kursuose „IPM tools finding innovative pedagogical<br />
methods to integrate Web based tools into teaching<br />
and learning“, „EuroDidaWeb – žiniatinklio <strong>ir</strong> medijos<br />
naudojimas pedagogikoje“. IT taikymo pat<strong>ir</strong>timi dalinasi<br />
vesdama seminarus, publikuodama medžiagą v<strong>ir</strong>tualioje<br />
erdvėje <strong>ir</strong> pedagoginėje spaudoje, skaitydama pranešimus<br />
šalies konferencijose.<br />
Renata Jankevičienė – Panevėžio rajono Velžio gimnazijos<br />
lietuvių kalbos mokytoja metodininkė. Baigė VPU<br />
Lituanistikos fakultetą. Aktyviai dalyvavo tarptautiniuose<br />
„eTwinning“ projektuose <strong>ir</strong> „Comenius“ kvalifikacijos<br />
tobulinimo kursuose „Mobilusis mokymasis: žaidimų<br />
metodikos panaudojimas edukaciniame kontekste“,<br />
„EuroDidaWeb – žiniatinklio <strong>ir</strong> medijos naudojimas<br />
pedagogikoje“. IT taikymo pat<strong>ir</strong>timi dalinasi šalies konferencijose<br />
<strong>ir</strong> pedagoginėje spaudoje.
UNIVERSITETINĖS STUDIJŲ PROGRAMOS EDUKACINĖS<br />
APLINKOS IR STUDENTŲ MOKYMOSI APLINKOS SĄVEIKA<br />
WEB 2.0 PANAUDOJIMO KONTEKSTE<br />
Gintarė Valinevičienė, gintare.valineviciene@stud.ktu.lt<br />
Kauno technologijos universitetas<br />
Įžanga<br />
Ilgą laiką mokslinių žinių kūrimas buvo laikomas aukštojo mokslo<br />
įtaigų prioregatyva. Tačiau 1994 m. Mode 2 žinių kūrimo teorijos autoriai<br />
Gibbons <strong>ir</strong> kiti yra pasakę: „Žinios neturi būti gaminamos tiktai universiteto<br />
aplinkoje; geriau kai ši žinių gamyba vyksta sk<strong>ir</strong>tingose vietose, tarp jų <strong>ir</strong><br />
vyriausybės laboratorijose, pramonės įmonėse <strong>ir</strong> tyrimų institucijose.“<br />
(Gibbons, Bjarnason, 2005). Black (2007) teigimu, augantis mokslinių<br />
naujų idėjų kiekis <strong>ir</strong> informacinių komunikacinių technologijų naudojimo<br />
mastas leidžia daryti realias prielaidas, jog mokslininkai inicijuos aktyvų<br />
mokslinės informacijos skleidimą Web 2.0 technologijų pagalba.<br />
Šiame pranešime siekiama analizuoti Web 2.0 panaudojimą universitetinės<br />
studijų programos edukacinės aplinkos <strong>ir</strong> studentų mokymosi aplinkos<br />
sąveikoje, išsk<strong>ir</strong>iant esminius aspektus įgalinančius Web 2.0 technologijų<br />
panaudojimą mokymuisi aukštojo mokslo programų kontekste.<br />
Šiuolaikinės mokymosi paradigmos įtaka mokymosi aplinkų<br />
formavimui(si)<br />
Tam, kad universitetai galėtų parengti visaverčius, nuolatinei kaitai<br />
pas<strong>ir</strong>engusius, kompetentingus specialistus, reikalinga atsižvelgti į ugdymo<br />
srityje ats<strong>ir</strong>andančius pokyčius <strong>ir</strong> tendencijas. Anot Steiner, Ehlers (2010),<br />
yra klaidinga manyti, jog: „mokymasis yra žmogaus, bandančio perimti<br />
informaciją, protinis procesas. Šiandien jau galime matyti, kad technologija<br />
mokymąsi sustiprino, nes jis evoliucionavo į bendrą bendruomenių, bandančių<br />
perimti informaciją <strong>ir</strong> kartu sukurti naujas žinias, kurios yra visiškai<br />
kitokios negu buvo iki skaitmeninio laikmečio, procesą.“ Šis „naujas“<br />
mokymosi stilius sudaro prielaidas naujam mokymosi supratimui. Tame<br />
tarpe <strong>ir</strong> studijų universitete procesui. Studentams nebepakanka būti mokomiems<br />
įprastu linijiniu būdu. Be to turimos informacinių komunikacinių<br />
technologijų <strong>ir</strong> bendrosios komunikacinės kompetencijos įgalina pasinaudoti<br />
<strong>ir</strong> saityno mokymosi aplinkomis.<br />
Analizuojant edukacines aplinkas informacijos požiūriu, reikšmingas<br />
Jucevičienės (2007) pateikiamas apibrėžimas: „Edukacinė aplinka yra<br />
99
ugdomajam poveikiui vykdyti specialiai sukurta informacinė <strong>ir</strong> veiklos<br />
erdvė, kuriai būdinga tikslingai parinkta <strong>ir</strong> įva<strong>ir</strong>iomis formomis iš anksto<br />
įkūnyta bei susidariusi duotu laiko momentu pedagogo <strong>ir</strong> ugdytinio(-ių)<br />
(arba pedagogo sudarytos ugdytinių grupės) komunikacijos procese<br />
informacija, taip pat su ja susiję daiktai bei subjektai.“ (p. 116). Šio darbo<br />
kontekste itin svarbu tai, kad edukacinė aplinka gali būti tiek fizinėje, tiek<br />
v<strong>ir</strong>tualioje erdvėje. Formalaus švietimo sukurtos edukacinės aplinkos<br />
neretai yra turtingos <strong>ir</strong> įtakingos dėl pasiūlos mokymuisi, tačiau, anot<br />
Jucevičienės (2007), kartais pernelyg autokratinės, ypač jeigu jos<br />
organizuotos kaip mokymo paradigma grindžiamos pedagoginės sistemos.<br />
Tuo tarpu mokymąsi visą gyvenimą teorinės nuostatos akcentuoja, kad<br />
mokymasis gali būti inicijuotas institucijos, bet nebūtinai vyksta<br />
institucijoje. Pasak Jucevičienės (2001), toks mokymasis vyksta įva<strong>ir</strong>iose<br />
edukacinę vertę turinčiose žmonių gyvenimo <strong>ir</strong> veiklos erdvėse, kurios skatina<br />
individo asmeninį tobulėjimą, realizuojamą per mokymosi pastangas.<br />
Studijų praktikoje pastebimas aktyvus saityno naudojimas informacijos,<br />
reikalingos formalaus mokymosi metu paieškai. Tokiu atveju saitynas<br />
tampa studento mokymosi aplinkos dalimi <strong>ir</strong> įtakoja išmokimo rezultatą.<br />
Svarbu tai, jog studento mokymosi aplinka apima tiek aukštojo mokslo<br />
institucijos parengtą, tiek <strong>ir</strong> saityno turinį.<br />
Web 2.0 <strong>ir</strong> aukštojo mokslo turinio sank<strong>ir</strong>ta [Valinevičienė, 2010]<br />
Saityno informacija populiari tarp studentų dėl kelių priežasčių: (1) informacijos<br />
prieinamumas – saityno informacija kur kas greičiau pasiekiama<br />
nei įprastiniai moksliniai šaltiniai; (2) informacijos lankstumas – informacija<br />
gali būti lengvai kopijuojama, redaguojama; (3) informacijos aplinkos<br />
paprastumas – informacija gaunama įprastoje aplinkoje, nebūtinai realiu<br />
laiku <strong>ir</strong> išvengiant oficialumo ar netgi anonimiškai (Valinevičienė, 2010).<br />
100
Ieškodamas informacijos internete besimokantysis sąmoningai siekia<br />
formaliojo mokslo iškeltų tikslų naudodamas neformalias, o neretai <strong>ir</strong><br />
informalias internetines mokymosi aplinkas. Tačiau didžiausia Web 2.0<br />
vertybė edukologijos požiūriu yra ta, jog naudojantis saitynu gali vykti <strong>ir</strong><br />
informalus savaiminis mokymasis socialinės sąveikos bei pat<strong>ir</strong>ties dalijimosi<br />
dėka. Apibendrinant galima teigti, jog studentai jau naudoja saityną<br />
kaip vieną iš informacijos šaltinių tiek akademiniams, tiek <strong>ir</strong> neakademiniams<br />
tikslams pasiekti.<br />
Web 2.0 aplinkų edukacinės galimybės<br />
Besikeičiančio pasaulio iššūkiai įtakoja <strong>ir</strong> mokymuisi naudojamas<br />
technologijas, todėl mokslininkai pradėjo diskusiją apie galimybę taikyti<br />
Web 2.0 technologijas aukštajame moksle. Anot mokslininkų (Auvinien,<br />
2009; Bersin, 2008; Yaeman, 2009 <strong>ir</strong> kt.) teigimu, mokymasis Web 2.0<br />
pagalba transformuoja visą mokymosi sistemą. Keičiasi el. mokymosi turinio<br />
teikėjus <strong>ir</strong> besimokančiuosius sk<strong>ir</strong>iančios ribos, dingsta mokytojo <strong>ir</strong><br />
mokinio vaidmenys, turinys rašomas <strong>ir</strong> skaitomas to paties supratimo lygio<br />
asmenų, todėl žinių įsisavinimas <strong>ir</strong> potencialas mokantis didėja. Tendencija,<br />
kad turinį pateikia to paties lygmens asmenys, iš tikrųjų akcentuoja poreikį<br />
naujoviškai pažvelgti į el. mokymo(si) turinio kokybės problemas.<br />
Apie Web 2.0 technologijų panaudojimo aukštajame moksle sėkmingumą<br />
taip pat liudija vis didėjantis socialinių tinklų <strong>ir</strong> laisvųjų enciklopedijų<br />
vartojimo aukštosiose mokyklose tempas. 2010 metų pradžioje atlikus<br />
paiešką Lietuvoje populiariausiame socialiniame tinkle „Facebook“, narių<br />
sąrašuose buvo aptikta v<strong>ir</strong>š 470 universitetų, įsikūrusių visame pasaulyje,<br />
taip pat <strong>ir</strong> vienas Lietuvos universitetas (Valinevičienė, 2010). Varšuvos<br />
universitete atliktoje apklausoje nustatyta, jog rašydami savo baigiamuosius<br />
darbus, „Vikipedija“ naudojosi 54 proc. Lenkijos universitetų studentų <strong>ir</strong><br />
72 proc. privačių mokyklų absolventų. Nors Lietuvoje tokio tipo tyrimai<br />
kol kas nėra atlikti, tačiau tikėtina, jog tendencijos būtų panašios.<br />
Mokslinėje literatūroje gausu Web 2.0 technologijų taikymo mokyklose<br />
(Barbour, Pluogh, 2009; Richardson, 2009), bei aukštosiose mokyklose<br />
(Conole et al., 2006; Berg et al., 2007; DeRossi, 2007; Mason, Rennie,<br />
2008; Madge et al., 2009; Kennelly, 2009; Selwyn, 2009; Whittock, 2009;<br />
Conole, Culver, 2010; Jucevičienė, Valinevičienė, 2010; Njenga, Fourie,<br />
2010 <strong>ir</strong> kt.) pavienių atvejų analizės, kur Web 2.0 technologijos analizuojamos<br />
sk<strong>ir</strong>tingais taikymo aspektais – administravimui, bendravimui,<br />
mokymuisi atsk<strong>ir</strong>ai arba studijos sk<strong>ir</strong>tos pavieniams Web 2.0 įrankiams.<br />
101
Literatūra<br />
BLACK E. W. (2007). Wikipedia and academic peer review: Wikipedia as a<br />
recognised medium for scholarly publication? Online Information Review,<br />
32(1), p. 73-88.<br />
JUCEVIČIENĖ P. (2007)Besimokantis miestas: žinių <strong>ir</strong> besimokančios<br />
visuomenės link. Kaunas, 2007.<br />
MASON R. (2008). The e-learning and social networking handbook: resources for<br />
higher education. New York: Routledge.<br />
STEINER A., EHLERS U. (2010). „ConnectLearning“ – atsakas į naujus<br />
išbandymus? http://portalas.emokykla.lt/elearning_leidiniai_pdf/ELPapers-LT-<br />
Volume-18.pdf [žiūrėta 2010-02-28]<br />
VALINEVIČIENĖ G. (2010). Kritiškas saityno informacijos turinio vertinimas:<br />
validumo <strong>ir</strong> taikymo aukštajame moksle problemos // Vilniaus universiteto<br />
Komunikacijos fakulteto Studentų mokslinės draugijos konferencijos rinktiniai<br />
raštai, 2010/1. ISSN 2029-3267.<br />
http://www.smd.kf.vu.lt/dokumentai/leidinys/vu_kf_smd_konf_rinktiniai_rastai<br />
_nr1.pdf<br />
„Wikipedia“ – pagrindinis šaltinis magistro darbams. Technologijos.lt<br />
http://www.technologijos.lt/n/svietimas/straipsnis?name=S-12099&t=/372&l=1<br />
[žiūrėta 2010-09-17]<br />
102<br />
Gintarė Valinevičienė studijuoja edukacinių<br />
technologijų magistratūroje. Prieš tai įgijo taikomosios<br />
etikos bakalaurą, bei mokytojos profesinę<br />
kvalifikaciją Vilniaus pedagoginiame universitete.<br />
Nuo 2009 m. aktyviai dalyvauja mokslinėje<br />
veikloje. Yra 5 mokslinių straipsnių autorė, bei 1<br />
bendraautorė. Už išsk<strong>ir</strong>tinę akademinę veiklą<br />
pelniusi KTU rektoriaus stipendiją. Pagrindinė<br />
mokslinių darbų sritis – naujų edukacinių technologijų<br />
taikymas aukštojoje mokykloje, Web 2.0<br />
saityno edukacinės galimybės, socialinio saityno<br />
etinės problemos.
MATEMATIKOS MOKYMAS IR WEB 2.0 TECHNOLOGIJOS<br />
Inga Žilinskienė, ingasolyte@ktl.mii.lt<br />
<strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong> informatikos institutas<br />
<strong>Matematikos</strong> mokymas <strong>ir</strong> mokymasis mokslininkų nagrinėjamas<br />
įva<strong>ir</strong>iais aspektais: konkrečių technologijų (pvz., GeoGebra, el. mokymosi<br />
kursų) taikymas matematikai mokyti <strong>ir</strong> mokytis; lyginamieji švietimo<br />
tyrimai – matematikos mokymas daugiakalbėse šalyse (pvz., matematikos<br />
mokymo mokykla Izraelyje Kidumatica), tarptautinių tyrimų TIMSS, PISA<br />
<strong>ir</strong> kt. analizės sk<strong>ir</strong>tingose šalyse; mokytojų švietimas, matematikos mokymo<br />
programų analizė sk<strong>ir</strong>tingose šalyse, vykdomų ar įvykdytų švietimo<br />
reformų pristatymas; įva<strong>ir</strong>ių didaktinių, metodinių <strong>ir</strong> psichologinių aspektų<br />
nagrinėjimas mokant <strong>ir</strong> mokantis matematikos; problemų sprendimas:<br />
konkrečių matematikos didaktinių aspektų tyrinėjimas (teoremų įrodymų<br />
problema, skaičių suvokimo, jų įvertinimo problema <strong>ir</strong> kt.); taikomumas <strong>ir</strong><br />
statistika – modeliavimas matematikoje naudojant įva<strong>ir</strong>ias programas <strong>ir</strong><br />
metodikas; mokymosi tyrinėjimas – kritinis mąstymas <strong>ir</strong> matematikos<br />
mokymasis, kalbos įtaka matematikos mokymuisi <strong>ir</strong> kt. (The Mathematics<br />
Education..., 2009). Šiuo straipsnio tikslas – išt<strong>ir</strong>ti, kaip Web 2.0 technologijos<br />
skverbiasi į matematikos mokymą <strong>ir</strong> mokymąsi.<br />
Kalbant apie mokymąsi siekiama, kad besimokančiųjų žinios <strong>ir</strong> gebėjimai<br />
atitiktų Bloomo taksonomijos kuo aukštesnį lygmenį – nuo žinių<br />
(įsiminimo) iki vertinimo (kūrimo) (Churches, 2010). Efektyviam<br />
mokymui <strong>ir</strong> mokymuisi įgyvendinti būtina nuolatinė sklaida. Tam gali<br />
pasitarnauti modernios Web 2.0 technologijos.<br />
Hasselbring, Lott, <strong>ir</strong> Zydney (Hasselbring, Lott, Zydney, 2005)<br />
pabrėžia šešis technologijų taikymo matematikai mokytis tikslus, turinčius<br />
padėti plėtoti deklaratyvias, procedūrines <strong>ir</strong> konceptualias žinias: 1) ugdyti<br />
gebėjimą laisvai atlikti skaičiavimus; 2) suprasti, konvertuoti, interpretuoti<br />
simbolius, žymėjimus <strong>ir</strong> tekstą; 3) formuoti konceptualųjį supratimą;<br />
4) abstrahuoti <strong>ir</strong> kurti matematines prezentacijas; 5) išreikšti idėjas;<br />
6) plėtoti problemų sprendimo gebėjimus <strong>ir</strong> mąstymą (Technology integration,<br />
2010).<br />
Projektu The Partnership for 21st Century Skills (Partnership for<br />
21 st ..., 2004) siekiama apibendrinti, kaip technologijos gali pagelbėti įgyjant<br />
<strong>ir</strong> toliau plėtojant XXI a. būtinas kompetencijas: informacinis <strong>ir</strong> medijų<br />
raštingumas, komunikavimo įgūdžiai, kritinis mąstymas, sistemingas<br />
103
mąstymas, problemos identifikavimas, formulavimas <strong>ir</strong> sprendimas,<br />
kūrybingumas <strong>ir</strong> žinių troškimas, bendravimas <strong>ir</strong> bendradarbiavimas.<br />
Sukonstruotame kompiuterinio raštingumo žemėlapyje (angl. ICT Literacy<br />
Maps) pateikiami būdai, kaip technologijos <strong>ir</strong> kokiais tikslais gali būti<br />
naudojamos matematikoje. Šiame dokumente pateikiami pavyzdžiai, kaip<br />
atitinkamos technologijos gali būti panaudojamos atitinkamiems matematiniams<br />
gebėjimams įgyti, mokymo <strong>ir</strong> mokymosi strategijoms parinkti.<br />
Mark Schneiderman išsk<strong>ir</strong>ia septynias technologijų, galimų taikyti<br />
matematikai mokyti <strong>ir</strong> mokytis, grupes (Technology integration, 2010):<br />
1. Mokomosios programos (angl. Tutorials) – programos, supažindinančios<br />
su matematikos konceptais, pateikiančios praktinių užduočių <strong>ir</strong> turinčios<br />
vertinimo galimybę.<br />
2. Įgūdžių formavimo (angl. Drill and Practise) programos – paprastai norint<br />
naudoti šias programas, besimokantieji turi turėti apriorinių žinių.<br />
3. Viešieji kursai (angl. Comprehensive coursware) – organizuojamas<br />
mokymosi procesas, kuriame pateikiamas turinys, jis vertinimas, dažnai<br />
stebimas mokytojo.<br />
4. Problemų sprendimas (angl. Problem-Solving) – norint naudoti šias<br />
programas, pvz., dėlionės, reikalingos specifinės matematikos žinios. Gali<br />
būti pateikiamas vienas teisingas sprendimo būdas arba keli.<br />
5. Testų ruošimas (angl. Test preparation) – programos, sk<strong>ir</strong>tos žinioms <strong>ir</strong><br />
įgūdžiams vertinti, dažnai standartizuoti testai.<br />
6. Vizualizavimo programos (angl. Visualisation) – šios grupės programos<br />
gali būti įtrauktos į čia aprašomas kitas, <strong>ir</strong> gali būti atsk<strong>ir</strong>ai. Jos sk<strong>ir</strong>tos<br />
vizualizuoti <strong>ir</strong> interaktyviai tyrinėti konceptus, taikyti naujas koncepcines<br />
žinias realaus pasaulio situacijose.<br />
7. Edukaciniai žaidimai (angl. Educational games) – galimas greitesnis<br />
grįžtamasis ryšys, reikalinga ištvermė <strong>ir</strong> koncentracija ilgesniam darbui.<br />
Pasak Lemke <strong>ir</strong> Coughlin (Lemke, Coughlin, 2009) konektyvizmo teorijos<br />
kontekste (Siemens, 2005) matematikos mokymosi proceso pokyčius<br />
naudojant technologijos sąlygoja žinių demokratizacija, mokymasis bendradarbiaujant,<br />
individualus mokymasis <strong>ir</strong> daugialypis mokymasis. Droujkova<br />
matematikos mokymąsi nagrinėja kultūriniame kontekste <strong>ir</strong> teigia, kad<br />
mokymasis tai tam tikrų rolių, vaidmenų įgijimas visuomenėje <strong>ir</strong> ryšių<br />
formavimas (Deubel, 2010). Kaita mokymęsi apima kultūrinius pokyčius,<br />
kuriuos sąlygoja įva<strong>ir</strong>ūs dėsningumai asmens, šeimos, visuomenės siaurąja<br />
<strong>ir</strong> plačiąja prasme plotmėse. Mokslininkė pateikia matematikos ateities<br />
koncepciją, kurią įvardija taip: „matematikos ateitis: pokyčių teorija“.<br />
104
<strong>Matematikos</strong> ateitis: pokyčių teorija pagal M. Droujkovą (2009)<br />
Remiantis šia schema toliau nagrinėjama, kokios galimybes Web 2.0<br />
teikia matematikai mokyti <strong>ir</strong> mokytis.<br />
Bendruomeninė matematika<br />
Gerai žinomos technologinės priemonės (blogai, vikiai, ningai,<br />
forumai, <strong>ir</strong> kt.) suteikia galimybę bendrauti <strong>ir</strong> bendradarbiauti tikslinių<br />
grupių atstovams. Paprastai tai nemokamos, gerai suprojektuotos<br />
bendravimo platformos, kuriose formuojuosi lokalūs matematikų klubai<br />
ar matematikų rateliai, studijų bendruomenės, tokiu būdu v<strong>ir</strong>tualioje<br />
erdvėje keliamos teminės diskusijos, kuriami ryšiai tarp atitinkamų<br />
sričių: įva<strong>ir</strong>ių matematinių varžybų organizatorių, švietimo konsultantų,<br />
knygų ar mokymo priemonių kūrėjų ar programų rengėjų. Internete<br />
kuriamos įva<strong>ir</strong>ios matematikų bendruomenės įva<strong>ir</strong>iems tikslams.<br />
<strong>Matematikos</strong> mokymo svetainė „Math247“ 1 grindžiama vikio principu,<br />
joje matematikos mokytojai gali komunikuoti vieni su kitais, su tėvais,<br />
siekdami pagelbėti jų vaikams mokantis matematikos. Joje galima rasti<br />
mokytojų <strong>ir</strong> mokinių įkeltus matematikos įrašus (angl. mathcasts).<br />
Svetainės „Art of Problem Solving“ sumanymas grindžiamas problemų<br />
sprendimo metodu. Joje galima rasti <strong>ir</strong> vikių, forumų, <strong>ir</strong> matematinių<br />
išteklių (knygų, mokomųjų programų, matematinių žaidimų), dalyvauti<br />
įva<strong>ir</strong>iuose konkursuose bei nemokamai lankytis matematikos pamokose.<br />
Svetainėje „National Association of Math C<strong>ir</strong>cles“ sukuriamas socialinis<br />
kontekstas, kuriame galima neformaliai mokytis matematikos.<br />
<strong>Matematikos</strong> profesionalai gvildena įdomesnes problemas <strong>ir</strong><br />
matematines temas. <strong>Matematikos</strong> mokymuisi Web 2.0 kontekste reikėtų<br />
paminėti <strong>ir</strong> „YouTube“. Čia galima rasti ne tik konkrečių uždavinių<br />
sprendimų, bet <strong>ir</strong> teorijos, teoremų įrodymų Štai dar keletas svetainių,<br />
kuriose galima rasti įdomių faktų mokantis matematikos: „Middle<br />
School Math and Science Ning“, „Teaching Math Blog“,<br />
„MisterTeacher's blog“).<br />
1 http://math247.pbworks.com/<br />
105
Vienas populiaresnių <strong>ir</strong> su Web 2.0 technologijomis susijęs projektas –<br />
„Math 2.0“ 2 .Tai bendruomenė, prie kurios gali prisijungti mokytojai, tėvai,<br />
švietimo ga<strong>ir</strong>ių rengėjai, mokymo išteklių kūrėjai <strong>ir</strong> pan. Šioje svetainėje<br />
galima dalyvauti atv<strong>ir</strong>ose, nemokamose diskusijose susijusiose su matematikos<br />
mokymu, kuris nagrinėjamas plačiame spektre.<br />
Bendruomeninę matematiką galima įvardinti kaip „visuomenės sukurta<br />
matematika visuomenei“ (angl. Math for the people, by the people.) Matematinių<br />
priemonių kūrimas bendradarbiaujant, kai bendraautoriai internete<br />
parenka turinį, sukauptą pat<strong>ir</strong>tį, sukuria tam tikrą priemonę jau nebe naujiena.<br />
Pavyzdžiui, programa „Scratch“ 3 , sukurta MIT Media laboratorijoje,<br />
sk<strong>ir</strong>ta mokiniams nuo 8 metų. Šis nemokamas programavimo įrankis<br />
suteikia galimybę sukurti interaktyvius pasakojimus, animacijas, žaidimus,<br />
muzikas <strong>ir</strong> t.t. bei platinti šiuos kūrinius internete. Mokiniai mokosi<br />
matematikos <strong>ir</strong> skaičiavimo, generuoja įva<strong>ir</strong>ias projektavimo idėjas, mokosi<br />
bendradarbiauti, kūrybiškai <strong>ir</strong> sistemingai mąstyti. Mokytojai gali prisijungti<br />
prie „ScratchEd“, v<strong>ir</strong>tualios bendruomenės <strong>ir</strong> platinti sukurtus<br />
išteklius, jais dalintis, užduoti klausimus ar sus<strong>ir</strong>asti kitus šios programos<br />
naudojimo entuziastus. V<strong>ir</strong>tualiųjų aplinkų, kuriose mokytojai, mokiniai <strong>ir</strong><br />
mokslininkai gali kurti visiems prieinamus išteklius <strong>ir</strong> suburti mokymosi<br />
bendradarbiaujant bendruomenes yra labai daug (pvz., „Wikiversity“,<br />
„PlanetMath's“ <strong>ir</strong> kt.)<br />
Humanistinė matematika<br />
Humanistinė matematika – tai veiklos, kuriomis siekiama sudominti<br />
matematika plačiąją visuomenę. Paprastai matematika pateikiama tam tikrame<br />
kontekste, pvz., menuose, muzikoje <strong>ir</strong> pan. „Pixton“ yra animacinių<br />
filmukų kūrimo svetainė, kurioje galima susikurti komiksus, juos išspausdinti,<br />
komentuoti, vertinti, išsiųsti el. paštu <strong>ir</strong> pan. Mokantis matematikos<br />
tai reikšminga tuo, kad ši veikla skatina mokinius rašyti, apmąstyti <strong>ir</strong><br />
sutelkti matematinį mastymą komunikuojant. Mokiniai gali sukurti komiksą<br />
iliustruojantį tam tikrą konceptą, ar parodyti kaip išspręsti problemą.<br />
<strong>Matematikos</strong> sąsajų su menu pavyzdžius galima rasti šiose svetainėse:<br />
„Mathematics Imagery“ 4 , „Amazing Seattle Fractals“. Jose galima rasti<br />
medžiagos nuo snaigių ornamentų iki fraktalų teorijos, nuo elementarių<br />
piešinių iki origamio, geometrinių skulptūrų. <strong>Matematikos</strong> mokymuisi kultūros<br />
kontekste galima rasti priemonių (pvz., Culturally „Situated Design<br />
2 http://mathfuture.wikispaces.com/<br />
3 http://scratch.mit.edu/<br />
4 http://www.ams.org/mathimagery/<br />
106
Tools“ 5 ), kuriomis mokiniai gali kurti projektus susijusius su įva<strong>ir</strong>ių šalių<br />
kompozicijomis bei piešiniais, pvz., Afrikos, Lotynų ar Amerikos kultūromis.<br />
<strong>Matematikos</strong> mokymasis gali būti paįva<strong>ir</strong>inamas kuriant muzikos<br />
žanrą repą (pvz., „Google collection of math raps“, „Mathraps.com“), kai<br />
prasmingas turinys sudaromas iš matematikos konceptų <strong>ir</strong> kt.<br />
<strong>Matematikos</strong> programos<br />
Web 2.0 technologijos įgalina kurti, tobulinti matematikos programas<br />
v<strong>ir</strong>tualioje erdvėje, pasitelkiant įva<strong>ir</strong>ius įrankius, sąlygoja paprastą jų paiešką<br />
<strong>ir</strong> atveria galimybes dalintis turima informacija. <strong>Matematikos</strong> programų<br />
internete yra daugybė <strong>ir</strong> dauguma jų mokamos. Plačiai pasaulyje žinoma<br />
svetainė „Wolfram|Alpha“, kurioje galima rasti įva<strong>ir</strong>ių nuorodų į kitas<br />
svetaines, mokymosi išteklių, matematikos (nuo elementarios iki aukštosios)<br />
teorijos su interaktyviais pavyzdžiais <strong>ir</strong> pan. Pateikiama informacija<br />
yra vieša, ja gali naudotis kiekvienas. Kita priemonė – „GeoGebra“ –<br />
nemokama, atv<strong>ir</strong>ojo kodo, dinaminė priemonė matematikai, sk<strong>ir</strong>ta vidurinei<br />
mokyklai apimanti geometriją, algebrą <strong>ir</strong> matematinę analizę. Mokytojai<br />
gali prisijungti prie svetainės „GeoGebraWiki“ 6 <strong>ir</strong> joje talpinti savo<br />
kūrinius bei peržiūrėti kitų. Labai svarbu gera kokybiška priemonė, tačiau<br />
priemonės efektyvaus naudojimo mokyme <strong>ir</strong> mokymęsi pat<strong>ir</strong>ties sklaida yra<br />
itin svarbi tiek mokytojui, tiek mokiniui.<br />
<strong>Matematikos</strong> mokymosi psichologija<br />
<strong>Matematikos</strong> mokymosi psichologija nagrinėja mokymo <strong>ir</strong> mokymosi<br />
teorijas, tyrinėja metapažinimą, pat<strong>ir</strong>ties įtaką mokymuisi, baimės matematikai<br />
slopinimą. Konektyvizmo teorijos kontekste mokymasis suprantamas<br />
kaip ryšių ar tinklo formavimas. 2008 m. „YouTube“ pateikta medžiaga<br />
„The Networked Student“ iliustruoja šios teorijos įgyvendinimą praktikoje.<br />
Mokslininkai teigia, kad technologijos skatina suvokti žinių<br />
demokratėjimą, mokymąsi bendradarbiaujant, individualųjį <strong>ir</strong> daugiafunkcinį<br />
mokymąsi. Mokymosi greitis, daugialypės užduotys, mokymasis pagal<br />
poreikį <strong>ir</strong> mokymasis tinkle keičia mokymosi psichologiją, formuoja<br />
papildomas baimes matematikai bei problemas susijusias su sveikata. Todėl<br />
svetainėje „MathVIDS“ 7 , galima rasti medžiagos, iliustruojančios kaip<br />
mokytojas mokymo procese gali įgyvendinti metapažinimo strategijas.<br />
Norint sužinoti daugiau apie matematikos mokymosi baimes galima<br />
5<br />
http://csdt.rpi.edu/<br />
6<br />
http://www.geogebra.org/en/wiki/index.php/Main_Page<br />
7<br />
http://www.coedu.usf.edu/main/departments/sped/mathvids/strategies/<br />
tms.html<br />
107
pasitelkti specialius išteklius, pvz., „WEGO Health“. Svetainėje galima<br />
rasti įva<strong>ir</strong>ių knygų, testų <strong>ir</strong> kt. medžiagos, sk<strong>ir</strong>tos pažinti, įvertinti, <strong>ir</strong> valdyti<br />
matematikos mokymosi baimes.<br />
Literatūra<br />
CHURCHES A. (2008) Bloom's Taxonomy Blooms Digitally.<br />
http://www.techlearning.com/article/8670<br />
DEUBEL P. (2010) Web 2.0 in Instruction: Adding Spice to Math Education.<br />
http://thejournal.com/Articles/2010/02/17/Web-2.0-in-Instruction-Adding-<br />
Spice-to-Math-Education.aspx?Page=2<br />
DROUJKOVA M. (2009). Where is math 2.0? http://www.naturalmath.com/blog<br />
HASSELBRING T. S., LOTT A. C., ZYDNEY J. M. (2005). Technologysupported<br />
math instruction for students with disabilities: Two decades of<br />
research and development. Washington, DC: American Institutes for Research.<br />
http://www.cited.org/library/resourcedocs/Tech-SupportedMathInstruction-<br />
FinalPaper_early.pdf<br />
LEMKE C., COUGHLIN E. (2009). The change agents. Educational Leadership,<br />
67(1), 54-59.<br />
Partnership for 21st Century. (2004)<br />
http://www.p21.org/images/stories/matrices/ictmap_math.pdf<br />
Siemens, G. (2005). Connectivism: Learning as network-creation. Elearnspace.<br />
http://www.elearnspace.org/Articles/networks.htm<br />
Technology Integration. (2010) http://www.ct4me.net/technology_integr.htm<br />
The Mathematics Education into the 21st Century Project. (2009)<br />
http://math.unipa.it/~grim/21_project/21Project_dresden_sept_2009.htm<br />
108<br />
Inga Žilinskienė yra <strong>Matematikos</strong> <strong>ir</strong> informatikos<br />
instituto <strong>Informatikos</strong> <strong>metodologijos</strong> skyriaus tyrėja <strong>ir</strong><br />
doktorantė, drauge su bendraautoriais parengusi keletą<br />
knygų. Pagrindinė t<strong>ir</strong>iamųjų darbų kryptis – matematikos<br />
mokymas, mokymas, taikant IKT, mokomųjų<br />
programų lokalizavimas. Vilniaus Gedimino technikos<br />
universiteto Fundamentinių mokslų fakulteto lektorė.