Algirdas Miškelevičius
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Algirdas</strong> Mi²kelevi£ius
<strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong><br />
1
80<br />
<strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong><br />
1936–1990<br />
Parengė Vita Verikaitė<br />
Vilniaus universiteto Matematikos ir informatikos fakultetas<br />
Lietuvos matematikų muziejus<br />
Vilnius 2016<br />
2
Kaip brangi esi, žeme tu gimta.<br />
Nors būnu toli, tau širdy vieta.<br />
Žemėj Lietuvos ąžuolai žaliuos,<br />
Ąžuolai žaliuos žemėj Lietuvos.<br />
Nors esi maža, bet esi didi,<br />
Nemuno vaga – tai tava širdis.<br />
Žemėj Lietuvos ąžuolai žaliuos,<br />
Ąžuolai žaliuos žemėj Lietuvos.<br />
Kęstutis Andrius Vasiliauskas, Žemėj Lietuvos. 1988.<br />
Tai mylimiausios Algirdo Miškelevičiaus dainos žodžiai.<br />
„Gimė jis nuostabiame Dzūkijos kampelyje, Verebiejų kaime, gražioje sodyboje,<br />
prosenelio sodintų ąžuolų paunksmėje. Tie šventieji medžiai teikė jam stiprybės,<br />
nugalint daugelį gyvenimo negandų: vaikystėje, sunkiais pokario laikais, kai išvyko<br />
mokytis į Alytų, studijų metais, kai neretai vertėsi tik iš stipendijos ir dirbant. Bet atėjo<br />
melioratoriai ir gimtosios „girukės“ stiprybę pakirto ...“, – pasakojo artimieji.<br />
Nesulaukė laisvės Lietuvos ąžuolai.<br />
3
Algirdo Miškelevičiaus gyvenimo ir veiklos datos<br />
1936 m. balandžio 23 d. gimė vidutinių valstiečių Zigmundos ir Leono Miškelevičių<br />
šeimoje Verebiejų kaime Simno (Alytaus) rajone.<br />
1944–1947 m. mokėsi Verebiejų pradinėje mokykloje.<br />
1947–1950 m. mokėsi Krokialaukio septynmetėje mokykloje.<br />
1950–1954 m. mokėsi Alytaus pirmoje vidurinėje mokykloje.<br />
1954–1959 m. studijavo Vilniaus universiteto (VU) Fizikos-matematikos fakultete. Įgijo<br />
matematiko specialybę.<br />
1959–1960 m. VU Matematinės analizės katedros asistentas.<br />
1961–1962 m. VU Matematinės analizės katedros vyr. dėstytojas.<br />
1963–1965 m. mokėsi VU Matematinės analizės katedros aspirantūroje.<br />
1964 m. vedė Genovaitę Jakubauskaitę.<br />
1965 m. gimė sūnus Vygintas.<br />
1965–1967 m. VU Matematinės analizės katedros vyr. dėstytojas.<br />
1966 m. birželio 14 d. VU Jungtinėje Fizikos ir Matematikos-mechanikos fakultetų<br />
mokslinėje taryboje apgynė fizikos-matematikos mokslų kandidato (dabar –<br />
matematikos daktaro) disertaciją Dirichlė eilučių su kompleksiniais rodikliais<br />
konvergavimas. Mokslinis vadovas: fiz.-mat. m. dr. prof. A. Naftalevičius. Oponentai:<br />
fiz.-mat. m. dr. prof. G. L. Lunc, fiz.-mat. m. kand. V. Kabaila.<br />
1967 m. patvirtintas fizikos-matematikos mokslų kandidato laipsnis.<br />
1967–1970 m. VU Matematinės analizės katedros einantis docento pareigas.<br />
1968 m. gimė sūnus Almantas.<br />
1970 m. suteiktas docento mokslinis vardas.<br />
1970–1990 m. VU Matematinės analizės katedros docentas.<br />
1971–1976 m. VU Matematinės analizės katedros vedėjas.<br />
1971–1976 m. Matematikos-mechanikos fakulteto tarybos narys.<br />
1972–1976 m. Matematikos-mechanikos fakulteto tarybos moksliniams laipsniams teikti<br />
narys.<br />
1962–1990 m. Lietuvos matematikų draugijos narys.<br />
1990 m. sausio 24 d. mirė Vilniuje. Palaidotas Rokantiškių kapinėse.<br />
4
Zigmunda (1900 – 1966-01-07) ir Leonas (1903-02-25 – 1982-03-18)<br />
Miškelevičiai užaugino 6 vaikus:<br />
Juozą Rimgaudą Miškelevičių (1926-09-15 – 1977-08-15)<br />
Antaną Gediminą Miškelevičių (1927-10-09 – 2012-12-18)<br />
Moniką Miškelevičiūtę Čeikuvienę (1928-12-02 – 2014-03-14)<br />
Izabelę Miškelevičiūtę Šulinskienę (gim. 1931-03-10)<br />
Algirdą Miškelevičių (1936-04-23 – 1990-01-24)<br />
Anelę Miškelevičiūtę Peciulkienę (1939-08-08 – 2014-09-19).<br />
5
Iš kairės: Juozas, Izabelė, Monika ir Antanas, Anelė, Mama ir <strong>Algirdas</strong><br />
<strong>Algirdas</strong><br />
Alytaus I vidurinės mokyklos 1954 m. absolventai po 30 metų Pašilaičiuose.<br />
6
Vilniaus universitete<br />
7
Iš kairės sėdi: Roma Linkevičiūtė, Sigita Starkutė, Lylė Jasėnaitė, Roza Voverytė, Petras<br />
Girdžius, Česlova Duobaitė, Liucija Skodytė ir Vilhelmina Deksnytė; antroje eilėje: Bronius<br />
Grigelionis, Joana Širvytė, Teresė Juodeškaitė, Elena Viskontaitė, Aldona Džiugaitė,<br />
Teresė Griciūtė, Birutė Petraškaitė, Skaistė Mickeliūnaitė, Teresė Tarosaitė ir <strong>Algirdas</strong><br />
Žvinys; trečioje eilėje: Valdas Kasperavičius, Kazimiera Maknytė, Dalia Juozapaitytė,<br />
Vincė Baranauskaitė, Birutė Briaukaitė, Vida Afanasjevaitė, Birutė Radzevičiūtė, Jadvyga<br />
Kostantinavičiūtė, Anastazija Skučiauskaitė ir <strong>Algirdas</strong> Petkelis; ketvirtoje eilėje: Bronius<br />
Kvedaras, Danielė Petrulytė, Danutė Petruškevičiūtė, Teresė Mikelevičiūtė, Angelė<br />
Gailiūtė, Danutė Vaičiulėnaitė, Elena Nečiuškytė ir Boleslovas Strumskis; penktoje eilėje:<br />
Petras Eidukevičius, Liudvikas Stupelis, <strong>Algirdas</strong> Usavičius, Gerutis Aleškevičius, <strong>Algirdas</strong><br />
<strong>Miškelevičius</strong>, Antanas Sladkevičius, Jonas Sapagovas, Viktoras Dragūnas ir Vytautas<br />
Tėvelis. 1959 m.<br />
8
Mokytojai ir kolegos<br />
Prof. Zigmas Žemaitis<br />
Prof. Petras Katilius<br />
Doc. Gerardas Žilinskas<br />
Fizikos-matematikos fakulteto dekanai<br />
Prof. Henrikas Horodničius,<br />
Prof. Viktoras Kybartas,<br />
1945–1958 1958–1964<br />
9
Prof. Kleopas Grincevičius<br />
Prof. Aronas Naftalevičius<br />
Genovaitė Eimaitienė, prof. Šlioma Strelicas ir Elena<br />
Neniškytė. 1973 m.<br />
Doc. Petras Rumšas<br />
Docentai Borisas Voronkovas ir Vytautas Paulauskas<br />
10
Prof. Jono Kubiliaus seminare. Pirmoje eilėje iš dešinės: Vytautas Juozas Tėvelis, Bronius<br />
Kvedaras, <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong>, Vytautas Paulauskas, (...). 1968 m. A. Skūpo nuotr.<br />
Pirmoje eilėje Vytautas Paulauskas, antroje eilėje iš kairės <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong>,<br />
Juozas Ambrasas, Vincas Padervinskas ir Romualdas Uždavinys; trečioje eilėje – (...) ir<br />
Vygantas Paulauskas. A. Skūpo nuotr.<br />
11
Matematikos ir mechanikos fakulteto<br />
dekanas doc. Alfonsas Raudeliūnas,<br />
1965–1974.<br />
Matematikos fakulteto dekanas<br />
doc. Vytautas Merkys, 1974–1992.<br />
Diferencialinių lygčių ir skaičiavimo matematikos katedros vedėjai. Iš kairės:<br />
doc. Romualdas Uždavinys, 1968–1973, prof. Petras Golokvosčius, 1962–1967, ir<br />
doc. Vytautas Merkys, 1973–1983. V. Naujiko nuotr. 1979 m.<br />
12
Matematinės analizės katedros vedėjai 1922–2016 metais<br />
Prof. Zigmas Žemaitis,<br />
Prof. Otas Teodoras Folkas,<br />
1922–1923 ir 1944–1964 1923–1930<br />
Lietuvos universitete<br />
Lietuvos universitete<br />
Prof. Viktoras Biržiška,<br />
Prof. Vytautas Paulauskas,<br />
1931–1939 ir 1940–1944 1964–1970<br />
Vytauto Didžiojo universitete<br />
Vilniaus universitete<br />
ir Vilniaus universitete<br />
13
Vilniaus universitete<br />
Doc. <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong>,<br />
Doc. <strong>Algirdas</strong> Nagelė,<br />
1970–1976 1976–1981<br />
Prof. Vygantas Paulauskas,<br />
Prof. Vigirdas Mackevičius,<br />
1981–1996, 1998–2014 1996–1998<br />
Prof. Jonas Šiaulys nuo 2014 m.<br />
14
Matematinės analizės katedra atsisveikina su prof. dr. Aronu Naftalevičiumi, išvykstančiu į<br />
JAV, ir prof. dr. Šlioma Strelicu, išvykstančiu į Izraelį. Iš kairės: Genovaitė Eimaitienė,<br />
Stasys Remeikis, Šlioma Strelicas, Elena Neniškytė, Aronas Naftalevičius, Vytautas<br />
Paulauskas, Laima Navickaitė, <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong> ir Vytenis Kabaila. 1973 m. Antano<br />
Skūpo nuotr.<br />
Matematinės analizės katedra. Iš kairės pirmoje eilėje: Danutė Jonutienė, Laima<br />
Navickaitė, prof. Vytautas Paulauskas, Elena Neniškytė, katedros vedėjas doc. <strong>Algirdas</strong><br />
Nagelė; antroje eilėje: doc. <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong>, Stasys Remeikis, <strong>Algirdas</strong> Zabulionis,<br />
doc. Petras Rumšas, doc. Vytenis Kabaila ir Antanas Skūpas. 1979 m.<br />
15
Matematinės analizės katedra švenčiant prof. Vytauto Paulausko 75-čio sukaktį. Iš kairės<br />
sėdi: Elena Neniškytė, Vygantas Paulauskas, Vytautas Paulauskas, Vytenis Kabaila ir<br />
Petras Rumšas; stovi: Gintaras Bakštys, Virginijus Daukas, Laima Navickaitė, Kęstutis<br />
Liubinskas, Edvardas Misevičius, Vidas Morkūnas, <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong>, Antanas<br />
Jonušauskas, Antanas Skūpas, <strong>Algirdas</strong> Zabulionis, Danutė Jonutienė, Vigirdas<br />
Mackevičius, <strong>Algirdas</strong> Nagelė, Birutė Jauniškienė, Donatas Surgailis ir Ričardas Kudžma.<br />
1985 m. H. Jasiūno nuotr.<br />
Švenčiant Algirdo Miškelevičiaus 50-metį. Iš kairės: sėdi Vytautas Paulauskas ir Petras<br />
Rumšas; stovi: Kęstutis Liubinskas, <strong>Algirdas</strong> Nagelė, Edvardas Misevičius, Birutė<br />
Jauniškienė, <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong>, Elena Neniškytė, Vigirdas Mackevičius, Laima<br />
Navickaitė ir Antanas Skūpas. 1986 m.<br />
16
Matematinės analizės katedra. Prof. Vytauto Paulausko išleistuvių į pensiją dieną. Iš kairės<br />
sėdi: doc. <strong>Algirdas</strong> Nagelė, Kazimiera Melaikytė, prof. Vytautas Paulauskas su žmona<br />
Stase ir katedros vedėjas prof. Vygantas Paulauskas; stovi: doc. Antanas Jonušauskas,<br />
prof. Vigirdas Mackevičius, doc. Ričardas Kudžma, doc. Elena Neniškytė, dr. <strong>Algirdas</strong><br />
Zabulionis, Danutė Jonutienė, doc. Alfredas Račkauskas, Birutė Jauniškienė, doc. Laima<br />
Navickaitė, prof. Vytenis Kabaila, doc. Edvardas Misevičius ir doc. <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong>.<br />
1987 m. A. Skūpo nuotr.<br />
Prie vaišių stalo Paulauskų namuose. Iš kairės: <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong>, Antanas<br />
Jonušauskas, Stasė ir Vytautas Paulauskai. 1987 m. A. Skūpo nuotr.<br />
17
Matematikos fakultetas.<br />
Iš kairės į dešinę pirmoje eilėje: Vytautas Merkys, Jonas Kubilius, Petras Katilius, Vytautas<br />
Paulauskas, Petras Golokvosčius ir <strong>Algirdas</strong> Matuzevičius; antroje eilėje: Borisas<br />
Voronkovas, Alfonsas Raudeliūnas, Petras Vaškas, Gintautas Misevičius, <strong>Algirdas</strong><br />
<strong>Miškelevičius</strong>, Petras Girdžius, Zigmas Juškys ir Alfonsas Matuliauskas; trečioje eilėje:<br />
Henrikas Jasiūnas, Romualdas Uždavinys, Antanas Laurinčikas, Antanas Apynis, Vladas<br />
Tumasonis, Vaclovas Čiočys, Daina Sūdžiūtė, Feliksas Ivanauskas, Arūnas Štaras ir<br />
Mindaugas Maknys; ketvirtoje eilėje: Ričardas Kudžma, Remigijus Lapinskas, <strong>Algirdas</strong><br />
Nagelė, Ignas Uždavinys, Juozas Degutis, Eugenijus Manstavičius, Vladas Skakauskas,<br />
Elena Neniškytė, Laima Navickaitė, Eugenijus Stankus ir Gemas Kupčiūnas; penktoje<br />
eilėje: Jonas Bagdonas, Virgilijus Sakalauskas, Vilijandas Bagdonavičius, Julius Kruopis,<br />
Aleksas Pikturna, Vytautas Bernotas, Alfredas. Račkauskas, Petras Rutkauskas, Romas<br />
Kondrotas, Juozas Ambrasas ir Feliksas Mišeikis; šeštoje eilėje: Arūnas. Čeponkus,<br />
Valdas Undzėnas, Stasys Lapinskis, Jonas Averka, Antanas Jonušauskas, Edvardas<br />
Misevičius, Hamletas Markšaitis ir Vigirdas Mackevičius. Viliaus Naujiko nuotr. 1979 m.<br />
18
Vilniaus universiteto delegacija su Tartu universiteto rektoriumi. Iš kairės: VU prorektorius<br />
prof. Algimantas Bikelis, Vytautas Bogušis, doc. <strong>Algirdas</strong> Šidlauskas, doc. Alfonsas<br />
Raudeliūnas, doc. Feliksas Mišeikis, TU rektorius prof. A. Koop, (…), VU rektorius prof.<br />
Jonas Kubilius, doc. <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong>, doc. Bronius Čereška, skulptorius Vytautas<br />
Ulevičius, doc. Rimvydas Tarvydas, menotyrininkė Aldona Ulevičienė, Martinkus, doc.<br />
Milvi Reinfeldt, doc. Henrikas Jasiūnas, prof. Bronius Grigelionis ir (…).1982 m. V. Naujiko<br />
nuotr.<br />
19
Prie Vilniaus universiteto dovanos Tartu universitetui 350 metų jubiliejaus proga.<br />
Skulptoriaus Vytauto Ulevičiaus sukurta „Lietuvaitė“ stovi Tartu universiteto Botanikos<br />
sode, kur estai švenčia tautos poezijos dienas. Dešinėje statybos organizatorius doc.<br />
Henrikas Jasiūnas ir pagrindiniai talkininkai doc. <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong>, VU prorektorius<br />
prof. Algimantas Bikelis, o „Lietuvaitės“ kairėje stovi doc. Feliksas Mišeikis. V. Naujiko<br />
nuotr. 1982 m.<br />
20
21
Lietuvos matematikų antkapinis paminklas prof.<br />
Kleopui Grincevičiui (1917–1972) Antakalnio kapinėse. Paminklo statybos organizatorius<br />
Henrikas Jasiūnas. Skulptorius Alfonsas Ambraziūnas. 1988.<br />
22
Žmonos Genovaitės Miškelevičienės prisiminimai<br />
<strong>Algirdas</strong><br />
Yra žmonės, apdovanoti Likimo arba Aukščiausiojo – jie būna<br />
ypatingi. Algirdui buvo duota daug. Iš prigimties labai<br />
darbštus, sąžiningas, doras žmogus. Pirmiausia – labai<br />
mylėjo savo Tėvynę, gimtuosius namus, šeimą, vaikus.<br />
Būdamas gabus, labai gerai mokėsi ir siekė kilti aukščiau.<br />
Nors Tėvai nelengvai gyveno pokario metais, bet išleido<br />
Algirdėlį mokytis į Alytaus vidurinę mokyklą, kurią baigęs labai gerais pažymiais, jis įstojo į<br />
Vilniaus universiteto Fizikos-matematikos fakultetą. Buvo aspirantas, apgynė disertaciją,<br />
dirbo dėstytoju, docentu, katedros vedėju. Studentai Jį gerbė. Ir štai atėjo laikas<br />
subrendusiam vyrui kurti šeimą.<br />
Su Algirdu<br />
Mūsų pažintis buvo lemtinga. Susipažinome per draugų vestuves Trakuose 1964 m. kovo<br />
7 d. Kai visi susirinkome Vilniuje, Civilinės metrikacijos biure, paaiškėjo, jog neatvyko<br />
mano pabrolys ir Algirdo pamergė. Tada Janina mums tarė: „Dabar jūs būsite pora.“ Ir<br />
tapome pora ne tik vestuvių metu... Išsiaiškinome, kad abu esame iš Alytaus, tais pačiais<br />
metais (1954) baigėme vidurines mokyklas, tik skirtingas: <strong>Algirdas</strong> – pirmąją (berniukų), o<br />
aš – antrąją (mergaičių). Universitete jis studijavo matematiką M. K. Čiurlionio gatvėje, o<br />
mano paskaitos vyko Filologijos fakultete.<br />
Po draugų vestuvių Vilniuje iškart ėmėme susitikinėti beveik<br />
kasdien, nes buvo apie ką pakalbėti... Nusprendėme susituokti<br />
vasarą. <strong>Algirdas</strong> buvo aspirantas ir dirbo asistentu fakultete,<br />
aš dirbau Elektrografijos mokslinio tyrimo institute.<br />
Vestuves šventėme liepos pabaigoje mano Tėvų Jakubauskų<br />
namuose Užuolankos g. Alytuje. Santuoką įregistravome<br />
Vilniuje. Po vestuvių dar turėjome dvi savaites atostogų.<br />
Aplankėme gimines. Pirmiausia Algirdo Tėvus Verebiejų<br />
23
kaime, šalia Žuvinto ežero. Rugpjūčio viduryje grįžome į Vilnių, nes pasibaigė mano<br />
atostogos. Gyvenome mano nuomojamame kambaryje. Algelis paprašė Universiteto<br />
Rektoriaus, kad skirtų mums bendrabutį. Neužilgo gavome kambarėlį „Tauro“<br />
bendrabutyje. Laukėme šeimos pagausėjimo. Balandžio mėnesį išvažiavau į Alytų, pas<br />
savo Tėvus. <strong>Algirdas</strong> daug dirbo. Kartais atvažiuodavo į Alytų.<br />
Sūnelis gimė 1965 m. gegužės 7 d. Alytuje, pavadintas Vygintu. Pusę metų sūnelį<br />
auginome Užuolankoje. Į darbą grįžau lapkričio mėnesį, vaikelį palikusi Mamytei. Lankiau jį<br />
kiekvieną savaitgalį, retsykiais atvažiuodavom kartu su Algirdu. Bendrabutyje gyvenome<br />
labai ankštame kambarėlyje, todėl nekantriai laukėme naujo buto. Pagaliau 1966 m. man<br />
skyrė dviejų kambarių butą Antakalnio gatvėje. Koks buvo džiaugsmas! Jau naujame bute<br />
šventėme Algirdo disertacijos gynimą. Parsivežėme iš Alytaus sūnelį. Algelis vargais gavo<br />
jam vietą lopšelyje. Deja, tik savaitiniame. Vygutis labai verkdavo...<br />
Algirdą išsiuntė į Maskvos universitetą pasitobulinti. Lopšelis buvo labai toli, vaikelį vėl<br />
išvežiau į Alytų. Džiaugiausi, kai mane aplankė katedros vedėjas Vytautas Paulauskas,<br />
vėliau ir Algirdo disertacijos vadovas Aronas Naftalevičius.<br />
Kai mano vyras po kursų grįžo iš Maskvos, gavome poilsinį kelialapį į Palangą. Prie jūros<br />
vykome su sūneliu. Rudenį mums skyrė dieninį lopšelį netoli namų. 1968 m. mūsų šeima<br />
pagausėjo. Susilaukėme antrojo sūnelio gegužės 11 d. Krikštynos buvo gražios. Sūnelį<br />
pavadinome Almantu. Dalyvavo Senelis Leonas, mano Tėvai Aleksandras ir Kazimiera.<br />
Kai sūneliui sukako apie pusė metų, aš grįžau į darbą. Mes paprašėme, kad atvažiuotų<br />
Algirdo Tėtis, nes kaime jam jau buvo sunku. Iš pradžių dirbau pusę etato, tai anksti<br />
grįždavau namo. Deja, Tėvukas susirgo. Mažylį nuvežėm į Alytų. Rugpjūčio mėnesį, kai<br />
Senelis Leonas sustiprėjo, išvykome ilsėtis į Palangą keturiese. Seneliui labai patiko prie<br />
jūros.<br />
24
Algelis ir toliau rašė straipsnius, rengė mokymo priemones studentams. Išleido knygelę.<br />
Prisimenu, kad susirašinėjo su Prahos universiteto profesoriumi, kuris į Algirdą kreipdavosi<br />
„profesor“ (rusų kalba). Jis svečiavosi mūsų namuose. Pas mus viešėjo ir disertantas<br />
Vitalijus Abrachmanovas iš Totorijos. <strong>Algirdas</strong> recenzavo jo disertaciją.<br />
1970 m. gruodžio mėn. Algirdui skyrė naują trijų kambarių butą<br />
Krantinės gatvėje prie Neries. Tėtukas Leonas man padėdavo<br />
tvarkytis buityje, nes turėjau jau keturis vyrus. Buvo džiugu<br />
sutikti Naujuosius, 1971 metus. Abu vaikai lankė tą patį darželį<br />
Mildos gatvėje. <strong>Algirdas</strong> vadovavo katedrai. Atsirado daugiau<br />
pinigėlių. Kiekvieną vasarą ilsėdavomės Nidoje, prie jūros.<br />
Likusią atostogų dalį praleisdavome Alytuje. Kai grįždavau į<br />
darbą, <strong>Algirdas</strong> dar kokį mėnesį pasilikdavo su vaikais, jei<br />
nereikėdavo dalyvauti stojamųjų egzaminų maratone. Senelis<br />
Leonas vasarą išvažiuodavo pagyventi į kaimą pas vyriausiąją<br />
dukrą Moniką. Jos šeima gyveno Struogiškių kaime, šalia<br />
Verebiejų.<br />
Liūdniausia mums buvo tada, kai išsiuntė Algirdą stažuotis. Šį kartą net į Armėniją,<br />
Jerevano universitetą. Algelio nebuvo beveik keturis mėnesius – iki Naujųjų metų. Likau su<br />
trimis vyrais. Dažnai mano pagalbininkė buvo pusseserė Genutė, kuri studijavo<br />
universitete. Algirdui irgi buvo nelengva, nes ilgėjosi vaikų, namų. Susirašinėjome laiškais.<br />
Algirdo Tėtis persikėlė gyventi pas dukrą Anelę, nes jai reikėjo pagalbos, gimus trečiam<br />
vaikui. Jie gyveno netoli, tad Tėtukas mus dažnai lankydavo savaitgaliais.<br />
Vaikai užaugo. Abu gerai mokėsi, nekėlė rūpesčių. Mūsų tėvai paseno. Senelį Leoną<br />
paguldė į ligoninę. Išgirdome liūdną prognozę. 1982 metų kovo mėnesį gerasis Tėtukas<br />
mirė. Palaidojome gimtinėje, prie Močiutės Zigmos Krokialaukio miestelyje, apie 5 km nuo<br />
Verebiejų.<br />
Turėjome sklypelį žemės, dideliame Universiteto kolektyvinių sodų plote, už Žaliųjų ežerų.<br />
Vieta graži, bet atoki. <strong>Algirdas</strong> mėgdavo darbuotis apleistame žemės sklypelyje ir 1983 m.<br />
pradėjo statyti sodo namelį. Tais pačiais metais ligoninėje netikėtai mirė mano Tėvelis.<br />
Vygintas įstojo į Vilniaus universiteto Ekonomikos fakultetą, tačiau antro kurso pradžioje jį<br />
pašaukė tarnauti į armiją. Alytuje Mamytė, po mano Tėčio mirties, labai susirgo ir negalėjo<br />
viena gyventi. Atsivežėme ją į Vilnių. Deja, neilgam... 1985 m. kovo mėnesį Mama<br />
pasimirė ant mano rankų. Į laidotuves atvyko kareivėlis Vygintas.<br />
25
Tas kelerių metų laikotarpis mums su Algirdu buvo labai sunkus. Vyras dirbo ir<br />
universitete, ir sode. Aš mažai tegalėjau padėti, turėjau problemų su sveikata. Kai po<br />
dviejų metų Vygintas grįžo iš armijos į antrą kursą, susipažino su grupioke Dovile ir greitai<br />
vedė. Gyveno pas mus. Išlydėjome ir antrą sūnų į kareivėlius. Abu sūnus su Algirdu<br />
lankėme Leningrade. Susilaukėme pirmojo vaikaičio: 1988 m. birželyje gimė Tadukas. Kai<br />
grįžo iš armijos Almantas, gyvenome jau šešiese.<br />
1989 metų vasarą, tik sugrįžus Almantui, mano brangiausias pasiligojo. Su džiaugsmu<br />
sutikęs Sąjūdį, pakiliai ir jautriai išgyveno Lietuvos atgimimo laikotarpį. Mačiau kiek<br />
sveikatos visa tai kainavo. Jį ištiko širdies infarktas. Dvi savaites vyrą gydė Santariškių<br />
klinikose, paskui išsiuntė į reabilitaciją Abromiškėse. Lapkričio mėnesį grįžo į darbą, bet<br />
neilgam. Gruodžio mėn. jį išsiuntė į Valkininkų sanatoriją. Gydymas nepadėjo ir 1990 m.<br />
sausio pabaigoje Algirdėlis vėl atsidūrė Santariškių ligoninės Kardiologijos skyriuje. Sausio<br />
22 d. jį operavo (širdies kraujagyslių šuntavimas). Deja, neatgavęs sąmonės 24 d. rytą,<br />
mūsų mylimas Vyras ir Tėvelis, iškeliavo Anapilin... Aš, vaikai ir artimieji jautėmės palūžę ir<br />
sugniuždyti.<br />
Algirdui buvo tik penkiasdešimt treji...<br />
Atsisveikina Universiteto vadovai. Iš dešinės: rektorius prof. Jonas Kubilius, prorektoriai<br />
prof. Ignas Žeberskis, prof. Rolandas Pavilionis ir prof. Jonas Grigonis. V. Naujiko nuotr.<br />
1990 m.<br />
Vilnius<br />
2016-03-06<br />
26
Sūnaus Almanto mintys<br />
Tėtis<br />
Tėtis – <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong> – visuomet mano akyse yra<br />
tvirtas, energingas, teisingas, principingas ir kartu nuoširdžiai<br />
besišypsantis, švelnus, mylintis...<br />
Mes su broliu Jį vadinome Tėveliu. Visą laiką.<br />
Pirmi reginiai – Tėvelis veža mane rogutėse, padeda rengtis<br />
darželio rūbinėje, mes kažkur prie karuselių, be abejo – žaislų parduotuvėje. Labai aiški ir<br />
plati šypsena ir iki šiol aiškiai atsimenamas malonus balso tonas. Pamenu įvairiausių<br />
vaisių siuntinius iš Armėnijos, kur Tėtis stažavosi Jerevano universitete, savo vaikiškas<br />
emocijas Žalgirio stadione, kai kartu su juo ir broliu eidavome sirgti už savo futbolo<br />
komandą. Vėliau žiemos išvykos į mišką kartu paslidinėti, labai laukiamos kelionės į kaimą<br />
pas tetą Moniką (Tėčio seserį) ir dėdę Juozą, kur buvo galybė pramogų darbščių kaimo<br />
žmonių sukurtoje aplinkoje. Tėvelis visuomet turėjo labai stiprų ryšį su savo Tėvais,<br />
seserimis, broliais, giminaičiais, jį neabejotinai traukė kuo dažniau apsilankyti Tėviškėje.<br />
Puikiai pamenu, nuo mažųjų dienų Tėtį, palinkusį prie matematinių knygų, sąsiuvinių.<br />
Labai gerai atmenu, kai taisydavo savo studentų kontrolinius darbus. Jei leisdavo prisėst<br />
šalimais, prisiklausydavau tokių epitetų! Tikiu ir žinau, kad dabar daugybė mūsų žmonių<br />
gyvena, darbuojasi ir pritaiko bent dalelę iš jo įgytų žinių.<br />
Man matematinė analizė buvo tolimi tyrai, Tėtis ir nebandė dirbtinai sudominti Jo veiklos<br />
sfera. Bet, savaime suprantama, nepadaryti matematikos namų darbų mokykloje aš tiesiog<br />
negalėjau. Jei kažkas buvo nesuprantama, vėl gi – prieš akis ramus Tėvelio veidas, lėtai,<br />
metodiškai bei profesionaliai kartojama vienokia ar kitokia užuomina. Juk niekas kitas<br />
negalėtų geriau atverti durų užduoties supratimui. Ir aš niekuomet nelikdavau nesupratęs<br />
net mažiausio dalyko.<br />
Jei man ir nebuvo lemta perimti tikrai didelių Tėčio sugebėjimų matematikos srityje, užtat<br />
nuo mažų dienų mačiau, ką reiškia tikrasis darbštumas. Tėvelis niekuomet nevengė nei<br />
namų ruošos darbų, nei „sukimosi“ virtuvėje, nei juo labiau talkų kaime arba pas savo<br />
27
uošvius jų darže ir sode. Tačiau didžiausią savo ryšį su Tėviške, kaimu ir žemės darbais jis<br />
tikrai bandė įgyvendinti savajame, taip vadinamame, sodo sklype. Jau antrais metais tuose<br />
šešiuose aruose visuomet būdavo panaudotas kiekvienas kvadratinis metras, augo<br />
įvairiausios daržovės, prieskoniniai augalai, sodinukai, krūmai. Greitai savomis rankomis<br />
Tėtis pastatė ir namelį. Taigi, poilsis po darbo Universitete buvo darbas prie žemės…<br />
Kai jau man atėjo metas ruoštis stojamiesiems egzaminams, puikiai pamenu Tėčio<br />
žodžius: „Na, ką gi? Turim mėnesį.“ Per tą mėnesį, kasdien po dvi-tris valandas intensyviai<br />
besprendžiant uždavinius, bet ką nuodugniai išsiaiškinant ir pasikartojant, buvau pilnai<br />
pasiruošęs. Ir nesvarbu, ar laukia draugai, ar norisi sėst ant dviračio, paskirtas laikas<br />
mokslams buvo nediskutuotina tema. Tuo metu atrodė, kad turėčiau būti mažiau<br />
varžomas, kad laiko užteks viskam. Bet tas „riboto“ savarankiškumo mėnesis man tikrai<br />
atnešė daug daugiau savarankiškumo vėliau. Tikrai sutinku, kad ir dabar,<br />
besidarbuodamas savo srityje, jaučiu to mėnesio palikimą.<br />
Didesnę mano gyvenimo dalį Jo jau nebėra… Bet atmintyje jis labai gyvas ir tikras<br />
pavyzdys iki šiol. Žodžiai „norėti būti panašiu į Tėtį“ man nėra banalūs. Tikrai norėčiau ir<br />
toliau vadovautis daugeliu Jo gyvenimo nuostatų, norėčiau, kad ir mano sūnus to siektų.<br />
2016-03-08<br />
28
Kolega <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong><br />
Gintautas Misevičius<br />
Greita metų tėkmė neišdildo Matematikos ir<br />
informatikos fakulteto bendruomenės narių mintyse ir<br />
širdyse prisiminimų apie kuklų ir kūrybingą kolektyvo narį<br />
docentą Algirdą Miškelevičių. Ankstyva mirtis išplėšė<br />
docentą iš mūsų kolektyvo. Talentingas matematikas ir<br />
puikus pedagogas visą savo gyvenimą ir veiklą skyrė<br />
Matematikos fakultetui, buvo Matematinės analizės<br />
katedros darbuotojas. Per darbo fakultete laikotarpį jis įgijo<br />
aukštą kvalifikaciją, produktyviai dirbo mokslinį ir metodinį darbą. A. <strong>Miškelevičius</strong> buvo<br />
karštas fakulteto ir universiteto patriotas, fakulteto gerovei<br />
negailėjo nei laiko, nei jėgų. Fakulteto ir universiteto<br />
interesai jam visada buvo aukščiau už asmeninius. Ypač<br />
ryškiai tai pamatėme 1979 m. vasarą, kai Universitetas<br />
ruošėsi savo keturių šimtų metų jubiliejui. Visi fakulteto<br />
studentai daugiau ar mažiau talkino statybininkams, tačiau<br />
iš jų tarpo išsiskyrė docentai Antanas Jonušauskas (1937–<br />
1992) ir A. <strong>Miškelevičius</strong>, kurie fakulteto labui visai atsisakė<br />
atostogų. Pusę fakulteto patalpų sudarė fizikų paliktos<br />
laboratorijos, kurias reikėjo<br />
pertvarkyti, kitos fakulteto patalpos taip pat buvo apgailėtinos<br />
būklės. Universiteto statybininkai buvo užsiėmę centrinių rūmų<br />
renovacija, tad fakulteto kolektyvui teko verstis savo jėgomis.<br />
Dėka tuometinio fakulteto prodekano docento Henriko Jasiūno<br />
(1925–2015) ūkinės patirties ir energijos per trumpą laiką<br />
pavyko pertvarkyti ir paruošti patalpas mokymo poreikiams ir<br />
svečių priėmimui iš viso pasaulio universitetų, atvykusių į<br />
jubiliejinius renginius. Docentas A. <strong>Miškelevičius</strong> taip pat<br />
ženkliai prisidėjo ruošiant Jubiliejinės universiteto eisenos<br />
29
atributiką. Eisena atspindėjo visą Vilniaus universiteto keturių šimtmečių kelią, aštuonioms<br />
devynioms valandoms paralyžavo Vilniaus visuomeninio transporto judėjimą. Vilniečiai<br />
metė visus darbus ir stebėjo eiseną nuoširdžiai plodami studentams.<br />
Docento A. Miškelevičiaus pasirinkta mokslinių tyrimų sritis – kompleksinių eilučių<br />
konvergavimo tyrimas – klasikinė, tyrinėta daugelio matematikos korifėjų, todėl reikėjo<br />
turėti labai daug drąsos ir tikėjimo savo jėgomis gilinantis į šią sritį. Docento<br />
A. Miškelevičiaus stropumas ir pareigingumas buvo iš tiesų išskirtiniai, jo pranešimai<br />
fakulteto Mokslinėje Taryboje visada buvo kruopštūs ir išsamūs, dalykiški ir motyvuoti. Jie<br />
atspindėjo esmines fakulteto veiklos problemas, juose buvo teikiami pasiūlymai kaip jas<br />
spręsti. 1970–1976 metais jis sėkmingai vadovavo Matematinės analizės katedrai, visas<br />
problemas spręsdamas taktiškai ir išradingai.<br />
A. Miškelevičiaus mokymo ir metodinės<br />
priemonės užpildė spragą funkcinės analizės ir<br />
matematinės analizės srityse, kai buvo jaučiamas<br />
mokymo literatūros, teorinių ir praktinių vadovėlių<br />
stygius. Skaitomos paskaitos pasižymėjo aiškiu<br />
dėstymu, kruopščiai parinkta medžiaga. Buvę Algirdo<br />
Miškelevičiaus studentai mielai prisimena turiningą ir<br />
nuoširdų bendradarbiavimą su docentu, visada<br />
pasiruošusiu paaiškinti, patarti ir padėti.<br />
Klastinga liga išplėšė Algirdą iš mūsų tarpo neleidusi įgyvendinti gausybės planų ir<br />
sumanymų. Mes ilgai prisiminsime Algirdą, skleidusį santarvę ir gėrį mūsų kolektyve.<br />
30
Vilniaus universitetui – 400 metų. VU Adomo Mickevičiaus kiemelyje Matematikos<br />
fakulteto studentai rengiasi jubiliejinei eisenai.1979 m. V. Naujiko nuotr.<br />
31
„Matematika – mokslų karalienė“.<br />
Jubiliejinė eisena iš Vilniaus universiteto į Vingio parką. V. Naujiko nuotr.<br />
32
Docento Algirdo Miškelevičiaus bibliografija<br />
LMR – Lietuvos matematikos rinkinys. ISSN 0132–2818<br />
LMJ – Lithuanian Mathematical Journal. ISSN 0363–1672<br />
LMD – Lietuvos matematikų draugija<br />
Zbl – Zentralblatt für Mathematik. ISSN 0044–4235<br />
ISSN – Tarptautinis standartinis serialinio leidinio numeris (angl. International Standard<br />
Serial Number)<br />
1. Begalinės eilutės Eulerio integravimuose: diplominis darbas. Vadovas prof. Zigmas<br />
Žemaitis. Vilnius, 1959.<br />
2. Решение основных краевых задач для уравнений эллиптического типа с<br />
разрывными коэффициентами, LMR, 1962, 2 (1), 226.<br />
3. О сходимости рядов Дирихле, LMR, 1963, 3 (2), 105–113.<br />
4. О сходимости ряда Дирихле, Всесоюзная конф. по теории функций<br />
комплексного переменного, Ростов на Дону, 1963.<br />
5. Об области сходимости рядов Дирихле, LMR, 1965, 5 (1), 117–126.<br />
6. О сходимости ряда Дирихле, LMR, 1965, 5 (2), 340.<br />
7. О границе области сходимости ряда Дирихле, LMR, 1966, 6 (1), 91–97.<br />
8. О сходимости рядов Дирихле с комплексными показателями, Диссертация на<br />
соискание ученой степени кандидата физико-математических наук, Вильнюс,<br />
1966, 73 с.<br />
9. О сходимости рядов Дирихле с комплексными показателями, Автореферат<br />
диссертации на соискание ученой степени кандидата физикоматематических<br />
наук, Вильнюс, 1966, 8 с.<br />
10. О сверхсходимости рядов Дирихле с комплексными показателями, LMR, 1966,<br />
6 (4), 612.<br />
11. О сверсходимости ряда Дирихле, LMR, 1967, 7 (4), 651–664. Zbl 0172.36801.<br />
12. О сходимости некоторых интегралов типа Лапласа-Стилтьеса, LMR, 1969, 9 (1),<br />
131–151, bendraut. Š. Strelicas.<br />
13. О сходимости и сверхсходимости одного интеграла типа Лапласа-Стилтьеса,<br />
LMR, 1971, 11 (2), 289–301.<br />
14. Теоремы Островского и Полиа для интегралов типа Лапласа-Стилтьеса, LMR,<br />
1971, 11 (2), 403–404.<br />
15. Mokyklos bičiulis [Petro Rumšo 50-mečio sukakties proga], Tarybinis studentas, 1971,<br />
lapkričio 10, bendraut. H. Jasiūnas ir V. Merkys.<br />
16. Об одном аналоге теоремы Абеля для рядов Дирихле, LMR, 1973, 13 (2), 212.<br />
33
17. Вопрос сверхсходимости одного интеграла Лапласа-Стилтьеса, LMR, 1979, 19 (3),<br />
120.<br />
18. Теорема Таубера для интегралов типа Лапласа-Стилтьеса, LMR, 1980, 20 (3),<br />
154–156.<br />
19. Содержание и методы преподавания математических курсов в вузах, 4<br />
зональное совещание-семинар „Содержание и методы преподавания<br />
математических курсов в вузах“, 1980 г. 21–25 октября: Тез. докладов, Рига,<br />
с. 40, bendraut. V. Kabaila, L. Navickaitė, E. Neniškytė.<br />
20. Аналоги теорем Островского и Таубера для одного интеграла Лапласа-<br />
Стилтьеса, LMR, 1981, 21 (3), 111–113.<br />
21. Некоторые выводы изучения математического анализа на I–II курсах, LMD XXV<br />
konf. Pranešimų tezės, Vilnius, 1984, 195.<br />
22. Некоторые вопросы преподавания рядов Фурье, LMD XXVI konf. Pranešimų tezės,<br />
Vilnius, 1985, 193.<br />
23. Теорема Рисса для интеграла Лапласа-Стилтьеса, LMD XXIX konf. Pranešimų<br />
tezės, Vilnius, 1988, 152.<br />
24. Funkcijų, reiškiamų Laplaso-Styltjeso tipo integralais ir Dirichlė<br />
eilutėmis, augimo klausimu, LMD XXX konf. Pranešimų tezės,<br />
Vilnius, 1989, 56.<br />
25. Теорема Рисса для интеграла Лапласа-Стилтьеса и ряда<br />
Дирихле, LMR, 1989, 29 (3), 525–531; Riesz‘s theorem for a<br />
Laplase-Stieltjes type integral and Dirichlet series, LMJ, 1989,<br />
29 (3), 277–281.<br />
26. Теорема Таубера для интеграла Лапласа-Стилтьеса и ряда<br />
Дирихле, LMR, 1989, 29 (4), 745–753; Tauberian theorem for<br />
the Laplase-Stieltjes integral and Dirichlet series, LMJ, 1989,<br />
29 (4), 364–369.<br />
Mokomosios priemonės<br />
1. Funkcionalinė analizė. Metrinės erdvės. Vilnius: Vilniaus universitetas, 1977, 78 p.<br />
2. Josida, K. Funkcionalinė analizė / Iš rusų kalbos vertė A. Jonušauskas, R. Kudžma,<br />
A. <strong>Miškelevičius</strong>. Vilnius: Mokslas, 1983, 464 p.<br />
3. Funkcinė analizė. Tiesinės normuotos erdvės. Vilnius: Vilniaus universitetas, 1987,<br />
75 p.<br />
4. Funkcinė analizė. Tiesiniai operatoriai ir operatorinės lygtys. Vilnius: Vilniaus<br />
universitetas, 1987, 165 p.<br />
35
Pranešimai Lietuvos matematikų draugijos konferencijose<br />
1. Pagrindinių kraštinių uždavinių sprendimas antros eilės lygtims dalinėmis išvestinėmis<br />
su trukiais koeficientais, LMD III konf., Vilniaus universitetas, 1962 m. vasario 2–3.<br />
2. Dirichlė eilučių konvergavimo klausimu, LMD V konf., Vilniaus pedagoginis institutas,<br />
1964 m. liepos 22–24 d.<br />
3. Dirichlė eilučių su kompleksiniais rodikliais virškonvergavimo klausimu, LMD VII konf.,<br />
Vilniaus universitetas, 1966 m. birželio 26–27.<br />
4. Ostrovskio ir Polya teoremos Laplaso-Stiltjeso tipo integralams, LMD XI konf., Vilniaus<br />
universitetas, 1970 m. birželio 22–23.<br />
5. Abelio teoremos apibendrinimas Dirichlė eilutėms, LMD XIII konf., Vilniaus inžinerinis<br />
statybos institutas, 1972 m. birželio 15–16.<br />
6. Vieno Laplaso-Stiltjeso integralo virškonvergavimo klausimu, LMD XIX konf., Lietuvos<br />
žemės ūkio akademija, 1978 m. birželio 16–17.<br />
7. Ostrovskio teoremų analogai vienam Laplaso-Stiltjeso tipo integralui, LMD XX konf.,<br />
Kauno Antano Sniečkaus politechnikos institutas, 1980 m. birželio 17–18.<br />
8. Vienos kanoninės sandaugos augimas, LMD XXIII konf., Kauno medicinos institutas,<br />
1982 m. birželio 22–23.<br />
9. Matematinės analizės studijų I ir II kursuose kai kurios išvados, LMD XXV konf.,<br />
Šiaulių pedagoginis institutas, 1984 m. birželio 14–15.<br />
10. Furjė eilučių dėstymo klausimu, LMD XXVI konf., Vilniaus pedagoginis institutas,<br />
1985 m. birželio 13–14.<br />
11. Ryso teorema Laplaso ir Styltjeso tipo integralui, LMD XXIX konf., Kauno Antano<br />
Sniečkaus politechnikos institutas, 1988 m. birželio 20–21.<br />
12. Funkcijų, reiškiamų Laplaso-Styltjeso tipo integralais ir Dirichlė eilutėmis, augimo<br />
klausimu, LMD XXX konf., Vilniaus inžinerinis statybos institutas, 1989 m. birželio 13–<br />
14.<br />
Diplominių darbų vadovas<br />
1. Stasė Paukštytė. Absoliučiai konverguojančios Dirichlė eilutės ir Kramerio teoremos<br />
apibendrinimas. 1967.<br />
2. Aldona Mišeikienė. Dirichlė eilutės su polinominiais koeficientais absoliutaus<br />
konvergavimo ir virškonvergavimo klausimu. 1969.<br />
3. Antanas Mitašiūnas. Dvilypės homogeninės skirtuminių diferencialinių lygčių<br />
sistemos. 1974.<br />
4. Lidija Lebedeva. Vienos Teiloro-Dirichlė eilutės kai kurios savybės. 1976.<br />
5. Irena Tautkevičiūtė. Tauberio teoremos analogas vieno Laplaso-Stiltjeso tipo<br />
integralui. 1979.<br />
35
Apie Algirdą Miškelevičių<br />
1. Vilniaus universiteto istorija, 1940–1979 / Red. Kolegija: A. Bendžius (ats. red.), J.<br />
Kubilius (pirm.) ir kt. Vilnius: Mokslas, 1979, p. 57, 205, 383.<br />
2. Lietuvos matematikos rinkinys: 1–40 tomų rodyklė / V. Verikaitė ir H. Jasiūnas.<br />
Vilnius: TEV, 2001, 173 p.<br />
3. <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong>, Universitas Vilnensis, 1990 vas. 9 d.<br />
4. Docentas matematikos daktaras <strong>Algirdas</strong> <strong>Miškelevičius</strong>: bukletas. Sudarė<br />
H. Jasiūnas. 1996. 6 p.<br />
5. Jasiūnas H., Verikaitė, V. In memoriam Vilniaus universiteto matematikams, Liet.<br />
matem. rink., 2004, 44(spec. nr.), 450–455.<br />
6. Alekna P., Kvedaras, B. Funkcijų teorija, Matematika Lietuvoje po 1945 metų. Vilnius:<br />
Matematikos ir informatikos institutas, 2006, 142–143.<br />
36
7. Vytauto Didžiojo universiteto, Vilniaus universiteto fizikos, matematikos, mechanikos,<br />
informatikos ir statistikos absolventai / H. Jasiūnas, V. Stakėnas ir V. Verikaitė.<br />
Vilnius: Vilniaus universiteto leidykla, 2010, 640 p. (žr. rodyklę).<br />
8. Henrikas Jasiūnas: darbai ir dienos / R. Stančikienė ir V. Verikaitė. Vilnius: Vilniaus<br />
universitetas, 2011 m. 343 p. (žr. rodyklę).<br />
Šaltiniai<br />
Genovaitės Miškelevičienės, Anelės ir Stanislovo Peciulkų, Virginijos Varnagirienės<br />
šeimų archyvai;<br />
Lietuvos matematikų muziejaus fondai, bylos 1M10–3M10 ir kt.;<br />
Vilniaus universiteto archyvas, F. R 856: bylos Nr. 2909 ir 9543K;<br />
Vilniaus universiteto bibliotekos Matematikos ir informatikos fakulteto skyriaus fondai.<br />
37
„Baltijos kelias“ – masinė žmonių rankų grandinė, sujungusi tris Baltijos valstybes laisvės<br />
vardan – nuo Gedimino bokšto Vilniuje per Rygą iki Hermano bokšto Taline. 1989 m.<br />
rugpjūčio 23 d.<br />
38