Meteometrija - Hidrologijos ir klimatologijos katedra - Vilniaus ...
Meteometrija - Hidrologijos ir klimatologijos katedra - Vilniaus ...
Meteometrija - Hidrologijos ir klimatologijos katedra - Vilniaus ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VILNIAUS UNIVERSITETAS<strong>Hidrologijos</strong> <strong>ir</strong> <strong>klimatologijos</strong> <strong>katedra</strong>Studijų kryptis: GEOGRAFIJADalyko „METEOMETRIJA“ programa(kodas – HMMT 2112)(3 kreditai, 32+16 val., egz.)Programą parengė: doc. Egidijus Rimkus2006ĮvadasIšklausę šį kursą studentai turi būti įsisavinę meteorologinių matavimų metodiką, susipažinę sumeteorologinių matavimų prietaisais <strong>ir</strong> jų konstrukcija, išmokę jais naudotis.Teoriniams užsiėmimas sk<strong>ir</strong>tos 32 , praktiniams užsiėmimas – 16 akademinių valandų.Ši studijų programa yra originali <strong>ir</strong> nėra naudojama kitose aukštosiose mokyklose.Dalyko turinysMeteorologinė informacija <strong>ir</strong> meteorologinių stebėjimų organizavimas. Pradinė meteorologinėinformacija. Meteorologinių matavimų sistema. Meteorologijos stotys. Stoties įrengimas, matavimųatlikimo tvarka. Meteorologinė metrologija. Matavimų prietaisai. Matavimų klaidos.Temperatūros matavimai. Skalės. Termometrų tipai. Termometrų inercija. Matavimų metodika.Stikliniai skysčio termometrai. Deformaciniai termometrai. Varžos termometrai. Termoelektriniaitermometrai. Radiaciniai termometrai. Akustiniai termometrai.Oro drėgnumo matavimai. Oro drėgnumą apibūdinantys rodikliai. Matavimų prietaisai.Psichrometrinis oro drėgnumo matavimo metodas. Higroskopinis oro drėgnumo matavimo metodas.Rasos taško metodas.Atmosferos slėgio matavimai. Matavimo vienetai. Gyvsidabrio barometrai. Pataisos įvedamosmatuojant slėgį gyvsidabrio barometrais. Deformaciniai barometrai. Hipsotermometrai.Vėjo parametrų matavimai. Meteorologijos stotyse matuojamos vėjo charakteristikos. Vėjo kryptiesdavikliai. Vėjo greičio davikliai. Vietinio veikimo vėjo matavimo prietaisai. Distanciniai vėjomatavimo prietaisai.Kritulių <strong>ir</strong> garavimo matavimai. Meteorologijos stotyse matuojamos kritulių charakteristikos.Kritulių kiekio <strong>ir</strong> intensyvumo matavimo <strong>ir</strong> registravimo prietaisai. Sniego dangos matavimai <strong>ir</strong>matavimo prietaisai. Lijundros, šarmos <strong>ir</strong> šerkšno matavimai. Garavimo matavimai <strong>ir</strong> matavimoprietaisai.Spindulinės energijos matavimai (aktinometrija). Saulės spinduliuotę charakterizuojantys rodikliai.Tiesioginės Saulės spinduliuotės matavimai <strong>ir</strong> matavimų prietaisai. Bendrosios, išsklaidytos <strong>ir</strong>atspindėtos Saulės spinduliuotės matavimai <strong>ir</strong> matavimų prietaisai. Radiacijos balanso matavimai.Aktinometrinių parodymų integravimas. Saulės spindėjimo trukmės registravimas.Meteorologinio matomumo nuotolio, debesų <strong>ir</strong> atmosferos reiškinių stebėjimai. Meteorologiniomatomumo nuotolio matavimai <strong>ir</strong> matavimų prietaisai. Debesų stebėjimai. Atmosferos reiškiniai <strong>ir</strong> jųstebėjimai. Pavojingi <strong>ir</strong> stichiniai atmosferos reiškiniai.Aerologiniai <strong>ir</strong> radiolokaciniai atmosferos tyrimai. Aerologinių tyrimų metodai <strong>ir</strong> matavimųprietaisai. Radiozondai. Meteorologinė radiolokacija.Automatinės <strong>ir</strong> distancinės meteorlogijos stotys. Automatinėse <strong>ir</strong> distancinėse meteorologijos stotysenaudojami davikliai. Informacijos peteikimo formos
Studentų savarankiškas darbasPraktinių užsiėmimų metu bus atliekami šie 7 laboratoriniai darbai:Atmosferos slėgio nustatymas gyvsidabrio barometru.Barometrinė niveliacija.Oro drėgnumo rodiklių nustatymas.Termogramų dorojimas.Termometrų šiluminės inercijos nustatymas.Vėjo greičio matavimas katatermometru.Vėjo greičio matavimas rankiniu anemometru.Semestro metu studentai turės parengti referatą apie vieną iš meteorologinių reiškinių.Žinių <strong>ir</strong> gebėjimų vertinimasGalutinis įvertinimas gaunamas remiantis tarpinių atsiskaitymų bei baigiamojo egzamino rezultatais.Laikyti egzaminą leidžiama tik atsiskaičius (raštu <strong>ir</strong> žodžiu) už visus praktikos darbus. Atsiskaitymųformos <strong>ir</strong> vertinimas yra toks: kolokviumas (raštu, maks. įvertinimas 10 balų), referatas (raštu, viešaspristatymas, maks. įvertinimas 5 balai), egzaminas sudarytas iš dviejų dalių: egzaminas žodžiu (maks.įvertinimas 10 balų), egzaminas raštu (testas; maks. įvertinimas 10 balų). Viso maksimaliai įmanomasurinkti 35 balus.Kolokviumas laikomas 8 semestro savaitę. Jį sudaro teoriniai klausimai, sk<strong>ir</strong>ti matavimųmeteorologiniais prietaisais metodikai. Kolokviumas nėra perlaikomas.Viešas referato pristatymas vyksta 16 semestro savaitę.Vertinimo skalė:32-35 balai - 10, 29-31 balai - 9, 26-28 balai - 8, 23-25 balai - 7, 20-22 balai - 6, 17-19 balai - 5.LiteratūraPagrindinėValiuškevičius G. (1999). <strong>Meteometrija</strong>, Vilnius.Rimkus E. (2001). Meteorologijos pagrindų <strong>ir</strong> meteometrijos pratybos, Vilnius.PapildomaGorodeckij, O.A., Guralnik, I.I., Larin V.V. (1991). Meteorologija, metody i techničeskie sredstvanabliudenij, Leningrad.Rimkus E. (1998). Meteorologijos pagrindai, Vilnius.Sternzat M.S. (1985). Meteorologičeskie pribory i izmerenija, Leningrad.Strangeways I. (2003). Measuring the Natural Env<strong>ir</strong>onment, Cambridge.