Meteorologijos pagrindai - Hidrologijos ir klimatologijos katedra
Meteorologijos pagrindai - Hidrologijos ir klimatologijos katedra
Meteorologijos pagrindai - Hidrologijos ir klimatologijos katedra
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Egidijus Rimkus „<strong>Meteorologijos</strong> įvadas“proceso, o oro molekulių vidinė energija mažėja ne taip greitai. Žemiau kondensacijos lygio oruiplėstis buvo naudojama tik vidinė energija.Toks adiabatinis prisotinto oro kilimas yra vadinamas drėgnaadiabatiniu procesu. Jeisausaadiabatinio proceso metu oro temperatūros kitimo greitis visada yra vienodas (0,98 °C/100 m),tai drėgnaadiabatinio proceso metu oro temperatūros kitimo greitis varijuoja <strong>ir</strong> priklauso nuokondensacijos proceso intensyvumo. Šis kitimo greitis vadinamas drėgnaadiabatiniu gradientu.Kadangi drėgnaadiabatinio proceso metu oro tūrio vidinė energija keičiasi ne taip greitai, tai <strong>ir</strong>drėgnaadiabatinis gradientas yra visada mažesnis už sausaadiabatinį.°C/100 m10,80,60,40,2°C–40 –30 –20 –10 0 10 20 30 404.2 pav. Drėgnaadiabatinio gradiento priklausomybė nuo vandens garais prisotinto kylančio orotūrio temperatūros (p = 1000 hPa)Drėgnaadiabatinio gradiento dydis priklauso nuo kylančio oro temperatūros. Jei toksprocesas vyksta žemoje temperatūroje, sočiųjų vandens garų kiekis E yra nedidelis (E yratemperatūros funkcija). Tada išsisk<strong>ir</strong>ia nedaug kondensacijos šilumos, o drėgnaadiabatinisgradientas mažai sk<strong>ir</strong>iasi nuo sausaadiabatinio. Esant aukštai kylančio prisotinto oro temperatūrai,išsisk<strong>ir</strong>ia labai didelis šilumos kiekis <strong>ir</strong> oro tūrio temperatūros kritimas stipriai sumažėja.Pavyzdžiui, jei jūros lygyje kylančio prisotinto oro temperatūra 20 °C, drėgnaadiabatinis gradientasyra lygus 0,43 °C/100 m. Galima daryti išvadą, jog žemėjant temperatūrai drėgnaadiabatinisgradientas artėja prie sausaadiabatinio (4.2 pav.).Būtina paminėti, jog drėgnaadiabatinio gradiento dydis, nors <strong>ir</strong> daug mažiau, tačiaupriklauso <strong>ir</strong> nuo atmosferos slėgio: mažėjant slėgiui, mažėja <strong>ir</strong> drėgnaadiabatinis gradientas. Tokiomažėjimo priežastis – slaptosios fazinių v<strong>ir</strong>smų šilumos priklausomybė nuo išorinio slėgio.Mažėjant slėgiui, faziniams v<strong>ir</strong>smams sunaudojamas (arba atiduodamas į aplinką) didesnisenergijos kiekis. Todėl drėgnaadiabatinis gradientas labiau nutolsta nuo sausaadiabatinio.Leidžiantis prisotintam orui, temperatūros kaita priklauso nuo to, ar liko ore kondensacijosproduktų, ar jie iškrito kaip krituliai. Jei ore nėra kondensacijos produktų, tai vos prasidėjus oroleidimuisi <strong>ir</strong> jo suspaudimui, temperatūra pradeda iš karto augti pagal sausaadiabatinį dėsnį –0,98 °C/100 m. Jei ore išliko kilimo metu susidariusių kondensacijos produktų (lašelių <strong>ir</strong> kristalų),tai dalis vidinės besileidžiančio oro energijos bus sunaudojama jiems t<strong>ir</strong>pinti <strong>ir</strong> garinti. Todėl orotemperatūra kils lėčiau, nei leidžiantis sausaadiabatiškai. Oras iki tol liks prisotintas, kol visikondensacijos produktai pereis į dujinę būseną. Tuo metu oro temperatūra kils drėgnaadiabatiškai(mažiau kaip 0,98 °C/100 m), o temperatūros augimo greitis priklausys nuo besileidžiančio orotemperatūros (4.2 pav.). Kai visi kondensacijos produktai išgaruos, orui toliau besileidžiant,temperatūra kils jau pagal sausaadiabatinį dėsnį.Ekvivalentinė temperatūra – tai temperatūra, kurią įgautų oro tūris, jei visi jame esantysvandens garai susikondensuotų į vandens lašelius.Meteorologijoje dažnai naudojama ekvivalentinės temperatūros sąvoka. Dėl išsiskyrusiosfazinių v<strong>ir</strong>smų energijos oro tūrio temperatūra išaugtų. Ekvivalentinė temperatūra apskaičiuojamataip:, (4.5)45