Lietuvos dirvožemiai. Mokomoji priemonÄ. Vilnius - Vilniaus ...
Lietuvos dirvožemiai. Mokomoji priemonÄ. Vilnius - Vilniaus ...
Lietuvos dirvožemiai. Mokomoji priemonÄ. Vilnius - Vilniaus ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
o taip pat limnoglacialinių smėlingų nuogulų. Šiai teritorijai būdingi lyguminiai bei kalvotipaviršiai. Dėl šių priežasčių, o taip pat jūros artumo, kas lemia intensyvesnį dirvožemiųišplaunamąjį rėžimą, šiame rajone vyrauja velėniniai jauriniai glėjiški (J v P 1 ) bei velėniniaijauriniai vidutiniškai pajaurėję (J v 2) dirvožemiai, pagal LTDK-99 klasifikaciją atitinkantysglėjiškuosius bei nepasotintus balkšvažemius (JIg, JIn).B – V. Daukšių – Kretingos išplautžemių rajonas. Čia būdinga lyguminiai bei banguoti paviršiaisu vyraujančiais moreniniais dariniais, todėl čia yra susiformavę velėniniai jauriniai glėjiški(J v P 1 ) dirvožemiai. Tam turi įtakos ir jūrinis klimatas. Šie dirvožemiai pagal LTDK-99klasifikaciją atitinka glėjiškuosius išplautžemius (IDg).C. VIDURIO LIETUVOS ŽEMUMŲ RUDŽEMIŲ IR IŠPLAUTŽEMIŲ SRITISC – I. Šiaulių – Panevėžio rudžemių rajonas. Tai didžiausias Vidurio <strong>Lietuvos</strong> žemumos rajonassu vyraujančiais velėniniais glėjiškais pajaurėjusiais (VG j 1 ) bei išplautaisiais (VG i 1 )dirvožemiais, kurių susiformavimą lemia smulki dirvožemį sudarančių nuogulų granuliometrinėsudėtis bei lygūs ir banguoti paviršiai. Pagal LTDK-99 klasifikaciją šie dirvožemiai atitinkakarbonatinguosius glėjiškuosius rudžemius (RDg).C – II. Biržų – Pasvalio rudžemių ir išplautžemių rajonas. Jam būdinga sudėtinga morfogenetinėaplinka, todėl čia vyrauja velėniniai glėjiški pajaurėję (VG j 1 ) bei velėniniai jauriniai glėjiškieji(J v P 1 ) dirvožemiai. Pagal LTDK-99 klasifikaciją jie atitinka glėjiškuosius rudžemius (RDg) beistagniškuosius išplautžemius (IDj).C – III. Kėdainių – Marijampolės rudžemių ir išplautžemių rajonas. Jis pasižymi sudėtingamorfogenetine aplinka – dugniniai moreniniai dariniai yra apkloti įvairios granuliometrinėssudėties limnoglacialiniais dariniais. Todėl čia yra paplitę tiek velėniniai glėjiški pajaurėję(VG1j), tiek ir velėniniai jauriniai glėjiškieji (JvP1) dirvožemiai, kurie pagal LTDK-99klasifikaciją atitinka glėjiškuosius rudžemius (RDg) bei stagniškuosius išplautžemius (IDj).D. BALTIJOS AUKŠTUMŲ BALKŠVAŽEMIŲ IR IŠPLAUTŽEMIŲ SRITISD – I. Rokiškio – Siesikų išplautžemių rajonas. Jis apima Rytų aukštaičių plynaukštės dalį.Kadangi pasižymi aplygintu paviršiaus reljefu bei rytuose remiasi į Baltiškąsias aukštumas, jambūdingas didesnis kritulių kiekis, todėl čia vyrauja velėniniai jauriniai glėjiškieji (J v P 1 )dirvožemiai, pagal LTDK-99 klasifikaciją atitinkantys glėjiškuosius išplautžemius (IDg).D – II. Širvintų – Kauno jauražemių ir palvažemių rajonas. Rajonas apima smulkesnėsgranuliometrinės sudėties nuogulomis pasižyminčias Neries vidurupio plynaukštę bei Jiesiosžemumą, todėl jame taip pat vyrauja velėniniai jauriniai glėjiškieji (J v P 1 ) dirvožemiai. Pagal