Zeldynu naudojimo tvarkymo ir apsaugos reglamentavimas - 1
Zeldynu naudojimo tvarkymo ir apsaugos reglamentavimas - 1
Zeldynu naudojimo tvarkymo ir apsaugos reglamentavimas - 1
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Dvaruose tiesiogiai atsispindėjo europinės įva<strong>ir</strong>ių amatų, mokslo <strong>ir</strong> naujausių technologijų,pramonės <strong>ir</strong> žemės ūkio raidos tendencijos. Svarbiausias mums žinomas veiksnys, daręs įtakąLietuvos dvarų sistemos raidai pagal Europos kriterijus, buvo 1557 metų Valakų reforma. Jąįgyvendinus buvo iš esmės pakoreguota senoji dvarų sistema – daug kur padidintos <strong>ir</strong>perplanuotos bei sujungtos dvarų žemėnaudos <strong>ir</strong> žemėvaldos su visa jų struktūra, perplanuotosdvarų sodybos, suplanuota <strong>ir</strong> įsteigta daugybė palivarkų <strong>ir</strong> kaimo gyvenviečių, suplanuota <strong>ir</strong>įsteigta daug naujų lažinio palivarkinio tipo dvarų. Buvo keičiama <strong>ir</strong> socialinė sankloda.Lietuvoje, išskyrus Žemaitiją, įsivyravo baudžiaviniai socialiniai santykiai.Valakų reforma yra p<strong>ir</strong>mi mums žinomi iš anksto suplanuoti <strong>ir</strong> didele dalimi planingaiįgyvendinti Valstybės masto kraštotvarkos darbai. Per dvidešimt reformos metų, o <strong>ir</strong> vėliau, labaipasikeitė Lietuvos kaimo kraštovaizdis. Jis įgavo daug Europos kraštovaizdžiui būdingų bruožų <strong>ir</strong>Lietuvoje palaipsniui tapo tradiciniu.Išlikęs dvarų paveldas iki šiol daro įtaką Lietuvos kraštotvarkos procesams. Išlikęvalakinio kaimo struktūros <strong>ir</strong> elementai gerina-palaiko kultūrinio Lietuvos kraštovaizdžio kokybę<strong>ir</strong> suteikia jam savitumo. Išlikę šimtai dvarų parkų, kitų jų apželdinimo elementų. Sodybos ar jųpastatai pritaikyti ar pritaikomi naujoms kultūros sklaidos reikmėms, kai kur atkuriama p<strong>ir</strong>minėjų pask<strong>ir</strong>tis. Kai kuriuose buvusiuose dvaruose jau ūkininkaujama, auginami ž<strong>ir</strong>gai, atgaivinamimalūnai, lentpjūvės, pieninės, oranžerijos.Sovietmečiu dvarai buvo konfiskuoti, nacionalizuoti, o dvaro kaimo gyvenviečių planinėerdvinėstruktūra, žemėvaldos <strong>ir</strong> žemėnaudos struktūros bei suformuota kaimo apgyvendinimosistema buvo ignoruota <strong>ir</strong> planingai naikinama. Daugiausia buvo sunaikinta, sužalota <strong>ir</strong> pakeistatarpukario Lietuvos vienkiemių <strong>ir</strong> viensėdžių. Dvarų rūmai <strong>ir</strong> kiti pastatai <strong>ir</strong>gi buvo naikinami,žalojami naudojant juos ne pagal pask<strong>ir</strong>tį, nyko neprižiūrimi, tačiau didelė dalis nugyventų dvarų<strong>ir</strong> palivarkų sodybų, valakinio laikotarpio kaimo gyvenviečių bei miestelių išliko. Daug kur dvarųsodybose buvo įkurtos tarybinių ūkių <strong>ir</strong> kolūkių kontoros, ūkiniai, mokymo, kultūros centrai beiambulatorijos, kumetynuose bei kituose dvarų pastatuose apgyvendinti kolūkiečiai bei tarybiniųūkių darbininkai. Kolūkinių brigadų gamybinių centrų su gyvenvietėmis steigimo principas buvopasiskolintas iš palivarkinio tipo dvaro.Istorinio Lietuvos dvarų tinklo raida lėmė Valstybės kultūrinio kraštovaizdžio tradiciją <strong>ir</strong>apgyvendinimo struktūrą – Lietuvos kaimo gyvenviečių <strong>ir</strong> miestelių, miestų tinklą. Šių dviejųsk<strong>ir</strong>tingų kultūrinės, ūkinės veiklos <strong>ir</strong> politinės prigimties struktūrų formavimas betarpiškaisiejosi <strong>ir</strong> vėlesniais jų raidos etapais. Be to, dvarų sistema dvarų tinklo dėka ilgus amžiusužtikrino materialiosios <strong>ir</strong> dvasinės kultūros tolygią sklaidą didžiojoje Lietuvos teritorijos dalyje.Dvarų sistemos <strong>ir</strong> jų sklaidos ypatumai sąlygojo regionų kultūrinio kraštovaizdžio, tradicijos beigyvensenos sk<strong>ir</strong>tingų bruožų formavimąsi, skatino socialinės sanklodos ypatumus <strong>ir</strong> palaikėpaprotinės teisės elementus. Minėtų apraiškų elementų išliko iki šių dienų.III. VALSTYBINĖ LIETUVOS DVARŲ PAVELDO SAMPRATA4. Valstybinė Lietuvos dvarų paveldo samprata.4.1. Dvarų paveldo sampratos pagrįstumas.Dvarų paveldo samprata <strong>ir</strong> integravimo į visuomenės gyvenimą strategija pagrįstaistorinės Lietuvos dvarų sistemos <strong>ir</strong> pagrindinio jos elemento – dvaro – raidos analizėsapibendrintomis išvadomis, LR Vyriausybės <strong>ir</strong> Valstybinės paminklosaugos komisijosorganizuotos konferencijos „Lietuvos dvarai – praeitis, dabartis <strong>ir</strong> ateitis“ medžiaga, Valstybės <strong>ir</strong>savivaldybių kultūros paveldo <strong>apsaugos</strong> institucijų, visuomeninių organizacijų bei privačiųfizinių <strong>ir</strong> juridinių asmenų daugiametės veiklos <strong>ir</strong> praktinės pat<strong>ir</strong>ties apibendrintomis išvadomis.© doc. dr. R. Prapiestienė, 2012 368/385