Zeldynu naudojimo tvarkymo ir apsaugos reglamentavimas - 1
Zeldynu naudojimo tvarkymo ir apsaugos reglamentavimas - 1
Zeldynu naudojimo tvarkymo ir apsaugos reglamentavimas - 1
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
18.3. 2005 m. pradėta įgyvendinti Valstybinė aplinkos monitoringo 2005-2010 m.programa. 2004-2006 m. finansiniu laikotarpiu gavus Struktūrinių fondų paramą, d<strong>ir</strong>ekcijos išdalies aprūpintos techninėmis priemonėmis saugomų teritorijų kraštovaizdžio <strong>ir</strong> EB svarbosgyvūnų rūšių monitoringui vykdyti (monitoringo įranga, automobiliai), parengti metodinia<strong>ir</strong>eikalavimai daugumos EB svarbos rūšių stebėsenai <strong>ir</strong> surengti praktiniai mokymai. Tačiau nėrasukurta EB svarbos natūralių buveinių saugomose teritorijose stebėsenai būtina metodinė <strong>ir</strong>techninė bazė. Ši problema glaudžiai siejasi su aukščiau aprašytu poreikiu šalies mastu atliktinatūralių buveinių inventorizaciją, todėl šios dvi problemos bus sprendžiamos kartu 2007-2013m. Metodiniams reikalavimams sukurti būtini išsamūs parengtiniai buveinių tyrimai visos šaliesmastu, kad būtų tinkamai pas<strong>ir</strong>inkti tam tikros buveinės palankią <strong>apsaugos</strong> būklę nusakantysindikatoriai bei nustatytos konkrečios ribinės jų vertės, todėl tikėtina, kad šis darbas bus atliktastik paskutiniame natūralių buveinių inventorizavimo visos šalies mastu etape.19. Valstybiniuose parkuose - kompleksinėse saugomose teritorijose - dėl kraštovaizdžio<strong>ir</strong> biologinės įva<strong>ir</strong>ovės svarbos, gamtos <strong>ir</strong> kultūros paveldo vertybių išsidėstymo netolygumo,universalios gamtos išteklių vertės bei žmogaus veiklos neišvengiamai persidengia, susikertaišsaugojimo <strong>ir</strong> ūkinio (ypač rekreacinio) <strong>naudojimo</strong> interesai. Tarpusavyje jų nesuderinus,nesubalansavus ekonominės plėtros, galima prarasti saugomas gamtos <strong>ir</strong> kultūros paveldovertybes, jų savitumą <strong>ir</strong> patrauklumą, sumenkinti turimus rekreacinius, estetinius <strong>ir</strong> kitusišteklius, gali prasidėti kraštovaizdžio degradavimas, išnykti saugomos rūšys, prasidėti kitinepageidaujami procesai. Saugomose teritorijose vis dar gausu kraštovaizdį darkančiųbešeimininkių ar tiesiog apleistų pastatų (buvusių kolūkio fermų, sandėlių, technikos kiemų, kt.),apleistų nenaudojamų mažųjų karjerų, užšlamštintų teritorijų <strong>ir</strong> kitaip pažeistų kraštovaizdžiokompleksų bei objektų.20. Daugiausia dėmesio reikalauja valstybinių (nacionalinių <strong>ir</strong> regioninių) parkų apsauga<strong>ir</strong> tvarkymas, nes šios kompleksinės saugomos teritorijos sk<strong>ir</strong>tos ne tik išsaugoti (<strong>ir</strong>/ar atkurti)gamtiniu <strong>ir</strong> kultūriniu požiūriais vertingą kraštovaizdį, išsaugoti tipiškas arba unikaliasekosistemas, bet <strong>ir</strong> propaguoti bei remti Lietuvos regionų etnokultūros tradicijas, sudaryti sąlygasrekreacijai, p<strong>ir</strong>miausia pažintiniam turizmui, plėtoti aplinkosauginį švietimą, kt.20-1. Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2011 m. rugpjūčio 11 d. įsakymo Nr. D1-633 (nuo 2011 m. rugpjūčio 19 d.) (Žin., 2011, Nr. 103-4844) redakcijaKraštovaizdžio srities problemos.20-1.1. Nesuformuota teisinė sistema, reglamentuojanti Lietuvos kraštovaizdžio politikos<strong>ir</strong> Europos kraštovaizdžio konvencijos įgyvendinimą. Europos kraštovaizdžio konvencijareikalauja analizuoti kraštovaizdį keičiančius veiksnius, atkreipti dėmesį į pokyčius <strong>ir</strong> juosįvertinti atsižvelgiant į suinteresuotų dalyvių <strong>ir</strong> atitinkamų gyventojų grupių jiems prisk<strong>ir</strong>iamąypatingą vertę, įpareigoja po konsultacijų su visuomene nustatytiems <strong>ir</strong> įvertintiemskraštovaizdžiams apibrėžti kraštovaizdžio kokybės tikslus <strong>ir</strong> priimti kraštovaizdžio apsaugai,tvarkymui <strong>ir</strong> (arba) planavimui sk<strong>ir</strong>tus teisės aktus. Šios nuostatos perkeltos <strong>ir</strong> į Lietuvoskraštovaizdžio politiką. Galiojančio Lietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano sprendiniainepakankami kraštovaizdžio politikai realizuoti, juos būtina konkretizuoti <strong>ir</strong> detalizuoti pagalprisiimtus įsipareigojimus ratifikavus Europos kraštovaizdžio konvenciją. Visa tai atlikti galimarengiant specialųjį Lietuvos kraštovaizdžio planą, kurio parengimas numatytas <strong>ir</strong> LietuvosRespublikos kraštovaizdžio politikos įgyvendinimo priemonėse. Esama teisinė <strong>ir</strong> metodinė bazėnepakankama nacionaliniam kraštovaizdžio <strong>tvarkymo</strong> planui rengti. Prieš rengiant šį planą turibūti moksliškai pagrįsta, visuomenei pristatyta <strong>ir</strong> patv<strong>ir</strong>tinta polifunkcinė siektinų kraštovaizdžiokokybės tikslų formavimo, talonų (plėtojimo vizijų) nustatymo metodika, išplėtota <strong>ir</strong> patv<strong>ir</strong>tintavisuomenės pasiūlymų teikimo <strong>ir</strong> jų aptarimo tvarka.© doc. dr. R. Prapiestienė, 2012 239/385