Zeldynu naudojimo tvarkymo ir apsaugos reglamentavimas - 1
Zeldynu naudojimo tvarkymo ir apsaugos reglamentavimas - 1
Zeldynu naudojimo tvarkymo ir apsaugos reglamentavimas - 1
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ūšių <strong>ir</strong> natūralių buveinių įva<strong>ir</strong>ovę, kuri susiformavo abiejų minėtų biogeografinių regionųįtakoje;7.2. Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2010 m. gruodžio 23 d. įsakymo Nr. D1-1021 (nuo 2010 m. gruodžio 31 d.) (Žin., 2010, Nr. 155-7900) redakcijaŠiuo metu Lietuvoje aptinkama apie 20529 gyvūnų, 1796 augalų <strong>ir</strong> 6100 grybų rūšių.2010 m. pradžioje į Lietuvos Respublikos saugomų gyvūnų, augalų <strong>ir</strong> grybų rūšių sąrašą,patv<strong>ir</strong>tintą Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2003 m. spalio 13 d. įsakymu Nr. 504 (Žin.,2003, Nr. 100-4506; 2007, Nr. 36-1331) (toliau - Lietuvos raudonoji knyga), buvo įtrauktos 768rūšys (1992 m. - 501 rūšis). Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2010 m. balandžio 1 d.įsakymu Nr. D1-263 (Žin., 2010, Nr. 39-1884) patv<strong>ir</strong>tintas Lietuvos Respublikos griežtaisaugomų gyvūnų, augalų <strong>ir</strong> grybų rūšių sąrašas, į kurį pateko 39 rūšys. Į Lietuvos augalų bendrijųraudonosios knygos sąrašą, patv<strong>ir</strong>tintą Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 1998 m. lapkričio30 d. įsakymu Nr. 237 (Žin., 1998, Nr. 108-2976), įtrauktos 53 augalų bendrijos, kurios šalyje dėlįva<strong>ir</strong>ių priežasčių yra ant išnykimo ribos, retos arba sparčiai nyksta. Įgyvendinant Tarybos 1992m. gegužės 21 d. d<strong>ir</strong>ektyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių <strong>ir</strong> laukinės faunos bei floros<strong>apsaugos</strong> (toliau - Buveinių d<strong>ir</strong>ektyva), nustatyta, kad Lietuvoje aptinkamos 54 EuroposBendrijos (toliau - EB) svarbos natūralios buveinės <strong>ir</strong> 49 EB svarbos augalų <strong>ir</strong> gyvūnų rūšys;7.3. Sparčiausiai sausumos ekosistemose nyksta siauros ekologinės specializacijos rūšys<strong>ir</strong> natūralios buveinės. Jos yra jautrios žemės <strong>ir</strong> miškų ūkio technologijų kaitai (veiklosintensyvinimui arba tradicinio ekstensyvaus žemės <strong>naudojimo</strong> nutraukimui). Dėl teritorijų<strong>naudojimo</strong> pakeitimų didėja natūralių buveinių <strong>ir</strong> rūšių vietinių populiacijų fragmentacija,blogėja sąlygos rūšims migruoti, keistis genetine informacija tarp izoliuotų vietinių populiacijų,todėl kyla grėsmė jų išlikimui. Nykstančias rūšis <strong>ir</strong> natūralias buveines vandenų ekosistemoselabiausiai veikia vandenų tarša <strong>ir</strong> hidrologinis režimo pakeitimas, neracionalus gamtos ištekliųnaudojimas, migracijos kelių suardymas.8. Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2011 m. rugpjūčio 11 d. įsakymo Nr. D1-633(nuo 2011 m. rugpjūčio 19 d.) (Žin., 2011, Nr. 103-4844) redakcijaBiologinės įva<strong>ir</strong>ovės išsaugojimas Lietuvoje turi gilias tradicijas tiek nacionaliniame, tiektarptautiniame lygmenyje. Nacionaliniame lygmenyje biologinės įva<strong>ir</strong>ovės išsaugojimą tiesiogia<strong>ir</strong>eglamentuoja Laukinės augalijos įstatymas (Žin., 1999, Nr. 60-1944) <strong>ir</strong> Laukinės gyvūnijosįstatymas (Žin., 1997, Nr. 108-2726; 2010, Nr. 81-4218). Lietuvoje veikia 32 įstatymai, tiesiogiaiar netiesiogiai reguliuojantys aplinkos <strong>apsaugos</strong> <strong>ir</strong> gamtos išteklių, iš jų biologinių, naudojimą.Rūšims <strong>ir</strong> bendrijoms išsaugoti sudaroma Lietuvos raudonoji knyga, steigiamos saugomosteritorijos, įgyvendinamos įva<strong>ir</strong>ios <strong>apsaugos</strong> programos.9. Lietuva yra ratifikavusi Biologinės įva<strong>ir</strong>ovės, Nykstančių laukinės faunos <strong>ir</strong> floros rūšiųtarptautinės prekybos (CITES), Europos laukinės gamtos <strong>ir</strong> gamtinės aplinkos išsaugojimo(Berno), Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo (Bonos), Pelkių, turinčių tarptautinęreikšmę, ypač vandens <strong>ir</strong> pelkių paukščių apsaugai (Ramsaro), <strong>ir</strong> kitas konvencijas, Susitarimądėl mažųjų banginių <strong>apsaugos</strong> Baltijos <strong>ir</strong> Šiaurės jūrose (ASCOBANS), Susitarimą dėlšikšnosparnių <strong>apsaugos</strong> Europoje (EUROBATS), Susitarimą dėl Afrikos <strong>ir</strong> Eurazijosmigruojančių vandens paukščių išsaugojimo (AEWA) bei kitas tarptautines sutartis, tiesiogiaisk<strong>ir</strong>tas biologinei įva<strong>ir</strong>ovei išsaugoti, o tapusi ES nare, nuosekliai įgyvendina Tarybos 1979 m.balandžio 2 d. D<strong>ir</strong>ektyvos 79/409/EEB dėl laukinių paukščių <strong>apsaugos</strong> (toliau - Paukščiųd<strong>ir</strong>ektyva) <strong>ir</strong> Buveinių d<strong>ir</strong>ektyvų reikalavimus.10. Biologinės įva<strong>ir</strong>ovės išsaugojimo veiksmus koordinuoja Aplinkos ministerija (Gamtos<strong>apsaugos</strong> departamentas), o saugomose teritorijose juos organizuoja Valstybinė saugomųteritorijų tarnyba prie Aplinkos ministerijos, įgyvendina saugomų teritorijų d<strong>ir</strong>ekcijos. Valstybinę© doc. dr. R. Prapiestienė, 2012 224/385