5. trupinÄliai
5. trupinÄliai
5. trupinÄliai
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Trupinėliai
Dūlėjimo formosFizinis dūlėjimasCheminis dūlėjimasKinta uolienų fizinėssavybėsKinta uolienų cheminėssavybės
Uolienų dūlėjimą lemiantys veiksniaiKlimato sąlygosAugalijos dangaUolienų mineralinėsudėtis ir tekstūraPaviršiaus orografinė padėtisir šlaitų ekspozicija
Insoliacija
Paviršinių sucementuotų nuosėdinių uolienų dūlėjimo formos
Sferoidinis granitų dūlėjimas
Sferoidinis batolito dūlėjimas tropinėje srityje (“Cukraus galva”, Brazilija)
Sferoidinis batolito šlaito dūlėjimas
Dūlantis granitinis batolitas
Sferoidinis granitų dūlėjimas aukštikalnėse
Kongeliacija
Geliacinio dūlėjimo paveikti skalūnai aukštikalnėse
Dūlančiosmetamorfinėsuolienos
Sudūlėjusiu skalūnų atodanga upės pakrantėje
Geliacinio dūlėjimo tipai1. Špicbergeno. Temperatūros svyravimas nuo – 5 iki + 5°. Trukmė –80 – 100 ciklų per metus (aukštikalnėse – iki 365 ciklų per metus).2. Sibiro. Temperatūros svyravimas nuo – 30 iki + 15°. Trukmė – 40 –50 ciklų per metus.3. Islandijos. Temperatūros svyravimas nuo – 10 iki + 5°. Trukmė – 150– 200 ciklų per metus.4. Aukštikalnių. Temperatūros svyravimas nuo – 20 iki + 10°. Trukmė– iki 365 ciklų per metus.
Deflokuliacija
Takyras
Takyras su 3 lygių plyšiais
Ploname moliosluoksnyjesusiformavęs takyras
Defliacijos paveiktas takyro paviršius
“Takyras” (Margio karjero dugnas)
Periglacialinėse sąlygosesusidaręs takyras
Eskudacija
Eskudacija1. Eflorescensija. Druskų kristalų formavimasis paviršiuje – druskųplutos. Jų storis siekia iki 30 cm ar daugiau.2. Subflorescensija. Druskų kristalų formavimasis nuogulose artipaviršiaus: “dykumų rožės”. Jų skersmuo siekia iki kelių metrų.
Magminių uolienųeskudacija (druskinisdūlėjimas)
Druskų eflorescensija
Druskinio dūlėjimo klintyse suformuotos duobelės
Halito tumulai (granulės)
Druskų garinimas
Sulfatinėsnuogulos (gipsas)
Dykumų “rožė”
Dykumų “rožynas”
Geomorfologinė granuliometrinė dūlėjimo produktųklasifikacijaNuolaužų tipasDalelių skersmuo, mmBlokai Didesnis kaip 500Luitai 100 – 500Skalda (gargždas) 25 – 100Žabaras (žvirgždas) 2 – 25Smėlis 0,05 – 2Dulkės 0,002 – 0,05Molis Mažiau kaip 0,002
Cheminio dūlėjimo tipaiOksidacijaHidrolizėKarbonatizacijaHidratacijaSoliucija(tirpimas)
Bogazais suraižytas klinčių paviršius
Karbonatingų uolienų grindinys, suraižytas negiliais bogazais
Dūlėjimo paveiktossmiltainio statulos
Dūlėjimo paveiktos architektūrinės detalės
Klintinių antkapių manganinė oksidacija
Mangano druskųplėvelė antkarbonatingųskalūnų
Tafoni
Dūlėjimo paveiktas klinčių paviršius – tafoni (klinčių raupai)
Geležies oksidacija požeminio vandens išeigos vietoje (Birštonas)
Hidrolizinis granito dūlėjimas
Mineralų tirpumo klasėsTirpūs:1. Akmens druska.2. Alūnas.3. Silvinas.4. Gipsas.<strong>5.</strong> Kreida.6. Dolomitas.Mažai tirpūs:1. Olivinas.2. Amfibolas.3. Epidotas.4. Plagioklazas<strong>5.</strong> Ortoklazas.6. Biotitas.Netirpūs:1. Kvarcas.2. Muskovitas.3. Apatitas.4. Magnetitas.<strong>5.</strong> Granatas.6. Cirkonis.7. Turmalinas.8. Rutilas.9. Korundas.10.Deimantas.
Dūlėjimo dangų mineralinė sudėtisKarbonatinėsDruskinėsSilicinėsGipsinėsFeralitinės
Hidrolizės suformuotos dūlėjimo dangos1. Ilitinės. Vidutinio ir šalto klimato srityse. Iš dalies pašalintas Na ir K. Nesudarokietos plutos.2. Lateritinės. Šilto ir drėgno klimato srityse, dūlant kristalinėms uolienoms(granitui). Pašalinami, karbonatai, silikatai ir SiO 2. Kaupiasi aliuminis, geležis,boksitas ir susiformuoja antrinė keliasdešimties metrų storio kieta pluta.3. Montmorilonitinės. Šilto sauso klimato srityse, dūlant bazaltams. Dominuojacheminis dūlėjimas. Iš nuogulų visiškai pašalinamas K. Sudūla iki molio dalelių(0,001 mm) dydžio.4. Kaolininės. Karšto ir drėgno klimato srityse. Labai intensyvus cheminisdūlėjimas. Iš nuogulų visiškai pašalinamas Na, K ir Ca. Kaupiasi kvarcasir lauko špatai. Žymiai sumažėjęs SiO 2.
Lateritinės dūlėsių medžiagos variacijos
Ardomoji augalų šaknų veikla (fizinis biotinis dūlėjimas)
Fizinio dūlėjimo zonos
Cheminio dūlėjimo zonos
Dūlėjimo regionai
Dūlėjimo pobūdis ir gylis įvairiose gamtinėse zonose (pagal Starkovą, 1967)