Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
M E T R ONAUJIENOS2008 Lapkričio 17-23 (12), www.vilniausmetro.ltSusisiekimo infrastruktūra – miesto plėtrosstabdisBendrajame miesto plane numatytadaugiaaukštė statyba dviejuose rajonuose –Šnipiškėse ir rajone tarp Viršuliškių ir Pilaitės.Dar sovietiniais laikais buvo numatyta, kadPilaitės mikrorajone gyvens 200 tūkst.gyventojų. Tai beveik Šiaulių dydžio miestas.Suprantama, ir inžinerinė infrastruktūra buvosuprojektuota ir iš dalies pastatyta tokio dydžiomiestui. Logiška manyti, kad šis rajonas plėtosissparčiau, ir ši teritorija bus užstatomaintensyviau. Tikėtina, kad arčiau centroesančiuose Šnipiškių daugiaaukščiuose įsikursvisuomeninės, kultūrinės ar valstybinėsįstaigos, viešbučiai ir miesto svečiusaptarnaujančios firmos. Galima darytiprielaidas, kad tendencija, jog darbo vietos busdislokuotos centre, o miegamieji kvartalai –viršutinėje Neries terasoje, išliks. Nors neseniaipastatyta dviejų lygių sankryža, padedantisparčiau pervažiuoti Narbuto g. ir Laisvėsprospektą, jau šiandien piko valandomis čia formuojasi didelės spūstys.Nesunku įsivaizduoti, kas dėsis tada, kai čia apsigyvens darkeliasdešimt tūkstančių žmonių. Nutiesus vakarinę apylanką šaliamagistralės taip pat suintensyvės statyba. Tačiau į centrą pakliūti busMinsko metro plėtraKaimyninės Baltarusijos sostinė Minskas gali pasigirti jau 30 metųfunkcionuojančiu metropolitenu. Pirmoji linija buvo atidaryta 1984 m.Iki statybų pradžios Minskas neturėjo milijono gyventojų (reikalingometro statybai sovietiniams miestams rodiklio), bet dėl gudrausgyventojų dirbtinio sukėlimo į metropoliją, miestas perkopė minimaliągyventojų skaičiaus ribą. Dabar Minskas turi dvi metro linijas ir šiatransporto rūšimi kasdien naudojasi 33 proc. visų miesto keleivių. VisgiMinsko metro turi organizacinių problemų: kai kurie autobusųmaršrutai dubliuoja metro linijas, todėl dalis keleivių renkasi antžeminįtransportą. Europos miestuose ši problema išsprendžiama stengiantisnedubliuoti skirtingų viešojo transporto rūšių maršrutų, nes laikoma,kad viešojo transporto srityje komercinė konkurencija nėra tikslinga.Užtat Minsko metro yra visiškai negilus, jame net nėra įrengtųeskalatorių, nes nusileisti į požemį užtrunka vos keliolika sekundžių.Nuo 2010 m. planuojama pradėti trečiosios Minsko metro linijosstatybą. Linija bus 17 km ilgio ir ją sudarys 14 metro stočių.Pergalingas metro komandos pirmadienisgalima tik Narbuto gatve arba darant lanką per Lazdynų žiedą.Susisiekimo infrastruktūra statoma labai lėtai, tad jau šiandien būtinaPraėjusios savaitės pradžia metro komandai buvožinoti, kaip šią problemą spręsti. Jei šiandien negalvosime,sėkminga. Pirmadienio vakarą ji išvykoje įveikėneplanuosime ir nieko nedarysime susisiekimui pagerinti, numatyta „Arentalis–Larus“ krepšinio komandą rezultatu 51:74.rajono tarp Viršuliškių ir Pilaitės statyba artimiausiu metu tapsTai buvo jau trečioji pergalė šiame sezone, po kuriosnepatraukli. UAB „<strong>Metro</strong>projektas“ siūloma metropoliteno trasa,komanda šoktelėjo į VKML C pogrupio antrąją vietą.jungianti Pilaitės mikrorajoną su miesto centru, išspręstų susisiekimo<strong>Metro</strong> krepšininkus varžovų namų aikštelėje pasitikoproblemą. Pastačius šią metropoliteno atkarpą labai padidėtųne tik kovingai nusiteikę „Arentalis–Larus“investuotojų dėmesys statybai tiek Pilaitėje, tiek Viršuliškėse bei šaliakrepšininkai, bet ir siaubingai slidžios grindys. Gal dėlvakarinės apylankos magistralės. Vakarinės apylankos magistralėto abi komandos taip dažnai klydo, o įvykiai aikštelėjemetropoliteno statytojams ir eksploatuotojams taip pat patraukli, neslabiau priminė sulėtintą kino filmą nei krepšiniosuteikia papildomą keleivių kontingentą, kurie, palikę automobilius varžybas.prie magistralės esančiose aikštelėse, metropolitenu galės pakliūti į Kaip jau įprasta, varžybas „<strong>Vilniaus</strong> metro“ komanda pradėjo nervingaimiesto centrą. <strong>Metro</strong> stotis „Vakarinė apylanka“ būtų labai patogus ir per pirmąjį ketvirtį įmetė vos 10 taškų. Visa laimė, kad tai buvopersėdimo taškas atvykstantiems tiek <strong>Vilniaus</strong>–Kauno, tiek vienintelis kėlinys, kuriame šeimininkų komanda buvo pranašesnė.<strong>Vilniaus</strong>–Ukmergės–Utenos magistrale.Antrajame kėlinyje „<strong>Vilniaus</strong> metro“ žaidimas stabilizavosi, o startinįManyti, kad Vilnius išsivers be metropoliteno ar kad apie jį reikia jaudulį pakeitė rezultatyvios atakos. Baigiantis trečiajam ketvirčiuipradėti galvoti tik pasiekus milijoną gyventojų (sovietinę normą „<strong>Vilniaus</strong> metro“ priekyje buvo net dvidešimties taškų skirtumu, tadmetropolitenui statyti), yra neprotinga, net nusikalstama. Bėda ta, kad niekas neabejojo varžybų baigtimi.net profesionalūs anglų tyrėjai, savivaldybės užsakymu tyrę Varžybose puikiai pasirodė komandos įžaidėjai Povilas Kirdeika irsusisiekimo gerinimo galimybę Vilniuje, <strong>Vilniaus</strong> mieste atsakingojo Vilius Jovaišas, pelnę atitinkamai 25 ir 22 taškus. Vienuolika taškųuž transportą nerado. Nors spūstys <strong>Vilniaus</strong> gatvėse ir toliau didėja, pridėjo Gintautas Rimkevičius.niekas atsakomybės už tai neprisiima ir neatsistatydina. Vadinasi, anglų Kitas varžybas „<strong>Vilniaus</strong> metro“ komanda žais namų aikštelėjeekspertų kompanija „Scott Wilson“ teisi – tokių Vilniuje ir nėra. ateinantį pirmadienį, lapkričio 24 d., su labai pajėgia „<strong>Vilniaus</strong>Visuomenė šią klaidą privalo ištaisyti. Tik tokiu atveju galima tikėtis kolegijos“ komanda. Tikėkimės, kad namų sienos mūsiškiams padės irdarnios miesto plėtros.ateinantis pirmadienis bus nemažiau džiaugsmingas kaip ir šis.Prisijunk prie METRO sąjūdžio: www.vilniausmetro.lt/prisidek
M E T R ONAUJIENOS2008 Lapkričio 17-23 (12), www.vilniausmetro.lt"<strong>Metro</strong> international" - kas tai?Spūstys Vilniuje.Inžinerinė, finansinė, mąstymo problema?eliavusiems po kitus miestus iružsukusiems į tų miestų metropolitenus,Kko gero, teko matyti laikraščius „<strong>Metro</strong>“.asaulio bendruomenės susiduria su įvairiomis problemomis.Šie leidiniai yra vieni iš pačių populiariausiųAmerikiečiams, sumaniusiems nuskristi į mėnulį, mokslininkai irpasaulio laikraščių. Tai yra nemokamas leidinys,Pinžinieriai pasakė, kad viskas įmanoma, reikia tik laiko ir pinigų. Buskuriame gvildenamos svarbiausios dienos aktualijos, platinamas Europos,daugiau pinigų, reikės mažiau laiko, ir atvirkščiai. Iš to galima daryti išvadas,Azijos ir Šiaurės Amerikos metropolitenuose. „<strong>Metro</strong> international“ platina kad laikas ir pinigai – jei ne tapatūs, bet labai susiję dalykai.savo spaudą 88 pasaulio miestuose, 19-oje šalių, spaudiniai leidžiami 18 kalbų. Atrodo, mus gamta apdovanoja vienodai: kiekvienam davė po 24 valandas perparą. Kas taupo laiką, tam ir pinigų netrūksta. Pasakymas, kad trūksta laiko arTodėl atsidūrus net ir kitame pasaulio krašte visada galima rasti tokį patį leidinį, tam reikalui trūksta pinigų, paprastai reiškia, kad man tas reikalas nėrakaip ir bet kuriame moderniame pasaulio mieste, turinčiame metropoliteną. svarbiausias ir gali palaukti. Laiko leidimas ir pinigų leidimas yra prioriteto, oTikimės, kad Vilnius taip pat prisijungs prie tokių miestų.ne kiekio klausimas, o prioritetus mums padiktuoja protas. Jei būtina kalbėtiapie stygių, tai tik apie proto stygių. Vienam stinga pinigų studijoms, betpakanka „Mersedesui“, kitam gi atvirkščiai. Vienas neturi laiko barams irrestoranams, o kitas tai gula ir keliasi, bet neranda laiko knygai perskaityti. Betnuo protinių individo gebėjimų pereikime prie visuomenės mąstymo lygio, darvadinamo šalies visuomenės mentalitetu, kurį formuoja piliečių poelgiai.Lietuvoje nėra tiriančiųjų, kaip elgtųsi piliečiai, pamatę parkritusįjį: prieitų,padėtų atsikelti ar iškraustytų kišenes, o gal praeitų pro šalį. Tačiau yra atliktityrimai, kad Lietuvos sostinės gyventojai miesto ir visuomeniniams poreikiamsStraipsnio „Skries ir gondolos, ir metro?“patenkinti skiria pinigų, o kartu ir laiko du kartus mažiau, nei praranda gatviųpatikslinimasspūstyse. Daugelis šalių gyventojų išsirenka valdžią, kad ši organizuotų irvadovautų viešajam jų miesto gyvenimui, rinktų mokesčius ir protingai juosatiksliname 2008-11-15 Lauros Čyžiūtės straipsnio „Skries ir gondolos, panaudotų. Bet kaip liaudis sako: „Ne tėvo arklys, ne sūnus važiuoja“, tad dalisir metro?“ „<strong>Vilniaus</strong> dienos“ straipsnio teiginius.pinigų pasisavinama, dalis naudojama neefektyviai. Ekonomistai sako, kad kaspavogta – neprapuola. Tai moralinė ir teisinė problema. Gaila tų pinigų, kuriePStraipsnyje teigiama, kad <strong>Vilniaus</strong> metro projektas kainuotų 5 milijardus eurųekonominė vertė ir atsiperkamumas abejotini. Todėl tikėtina, kad ES paramaišmetami kaip į balą įvairiems dar „minkštais“ vadinamiems projektams, kurių(17 milijardų litų). Nežinome, ar tokius skaičius pateikė Vladimiras Avinas, artai buvo nesusikalbėjimo tarp žurnalistės ir V. Avino reikalas.bus išleista niekniekiams, o jai pasibaigus liksime prie senos suskilusios<strong>Metro</strong>politeno statybos bendrovių pateiktais duomenimis iš Minsko, Madrido geldos – kas prie supuvusio „Mersedeso“, iš mados išėjusio garderobo, o kasir Maskvos, vieno kilometro kaina sudaro 30- 50 milijonų eurų (102- 170 nuo lengvo gyvenimo bus įsitaisęs AIDS, kepenų cirozę ar priklausomybę nuomilijonų litų). Vilniui, VšĮ „<strong>Vilniaus</strong> metro“ siūlymais, reikėtų apie 30 km ilgio narkotikų.metro trasų. Tad metropoliteno Vilniuje kaina sudarytų apie 3,06- 5,1 milijardo Todėl susidaro įspūdis, kad pas mus valdžia renkama ne visuomeniniamlitų. Jau minėtų miestų patirtis rodo, kad metro nepastatomas per dieną ir metro gyvenimui organizuoti, o daryti mus laimingus šiandien ir spręsti visamstatyba gali tęstis nuo 20 metų (kaip Minskas) iki 5 metų (kaip Madridas). pasauliui sunkiai išsprendžiamą problemą – kaip pamaitinti alkanus ir kaipVadinasi, statant greitai, gali tekti atseikėti nuo 600 milijonų iki 1 milijardo litų pagelbėti kenčiantiems nuo antsvorio sukeltų ligų. Šią paradoksalią problemąper metus. Statant ilgesnį laiką, per metus metro statyba gali kainuoti apie 150 galėtume palikti spręsti pasaulinei bendruomenei ir imtis vilniečiamsmilijonų litų.aktualesnės spūsčių gatvėse problemos. Su šia problema kiti Europos miestaisusitvarkė keliais dešimtmečiais anksčiau, žinoma, prieš tai išbandę įvairiasidėjas, pvz., važinėjimas porinėmis dienomis mašinomis, kurių numeriaiporiniai, taip pat įvairius draudimus ir gatvių pralaidumo didinimo priemones.Vis dėlto galiausiai prieidavo išvadas, kad didėjant miestui ir jo užstatymointensyvumui, gyventojų aprūpinimu automobiliais bei jų judrumui, būtinaorientuotis į galingą, greitą, komfortišką, ekonomišką visuomeninį transportą,veikiantį kitoje erdvėje nei esamas gatvės eismo dalyvių srautas.Dabar sparčiai pasaulyje ir ypač Europoje plintanti visuomeninio transportoPrivatizuojamas Maskvos metropolitenas„rūšis – metropolitenas. Tai transporto rūšis, veikianti pagal geležinkelio eismotaisyklės. Kaip žinome, traukinys vėluojančių nelaukia ir kelio niekamNezavisimaja gazeta“ skelbia, kad Maskvos valdžia ruošiasi privatizuoti neužleidžia, todėl susisiekimas yra greitas ir punktualus. Dėl šių savybiųmetropoliteną. <strong>Metro</strong>politenai visame pasaulyje yra pelningi. Ne išimtis metropolitenas greitai perima didžiąją dalį gatvės eismo dalyvių, ir spūsčiųir Maskva. Nors kelionė Maskvos metropolitenu kainuoja tik 1,9 lito, mažėja, o išplėtojus geležinkelio principais paremtą susisiekimo sistemą,spūstys gatvėse visiškai išnyksta, žinoma, neskaitant spūsčių, kurias sukeliakiekvienas keleivis metropolitenui duoda 60 centų pelno. Kadangi Maskvosmetropolitenas kasdien perveža 10 mln. keleivių, vadinasi, kasdien gaunama 6 didelės avarijos ar gatvių galimybes pranokstantys renginiai. Pavyzdinesmln. litų pelno, o per metus – daugiau nei du milijardai litų. Tai prilygsta mūsų visuomeninio susisiekimo sistemas, paremtas geležinkelio sistema, yra sukūręnuostoliams, patiriamiems gatvių spūstyse.Berlynas, Madridas ir daugelis kitų Europos miestų.Privatūs metropolitenai pasaulyje ne naujiena, bet Vilniuje, manau, dar ilgai Kodėl mes kamuojamės spūstyse, kasmet prarasdami milijardus ir nestatomemetropoliteno? Kad tai ne inžinerinė ar geologinė problema, galima spręsti išbus diskutuojama – privatus ar valstybinis metro. Valstybininkai kaip paprastaito, jog metropolitenai sėkmingai statomi kur kas sudėtingesnėmisneįsileis privataus kapitalo į visuomeninį susisiekimą, nors tik privačiosgeologinėmis sąlygomis. Mūsų geologinės sąlygos prilygsta Minsko ir Varšuvosinvesticijos būna veiksmingos. Nors valdžia neturi lėšų savo gausiemssąlygoms, kurios, palyginti su Berlyno, Amsterdamo, Kopenhagos sąlygomis,įsipareigojimams apmokėti, bet metro statybos į privačias rankas atiduoti irgiyra gana palankios. Žinoma, kad tai ir ne lėšų stokos problema, nes juk randamenenori. Kaip šuo ant šieno – nei pats ėda, nei kitam duoda. Maskvoslėšų ir laiko spūstyse deginti kurą, gaišti laiką ir teršti miesto, kuriamemetropoliteno privatizavimas yra stiprus privataus metro šalininkųgyvename, aplinką. To sugaišto laiko ir sudegintų pinigų kiekis dešimt kartųargumentas, nes valstybininkai daugiausia orientavosi į Maskvą, kuriosviršija sumą, kuri būtina šiuolaikinio susisiekimo sistemai plėtoti.metropoliteno tvarka buvusi jiems gerai pažįstama.(tęsinys - kitame numeryje)Susisiekti galite adresu: VšĮ “<strong>Vilniaus</strong> metro”, Savanorių pr. 174a, 03153 Vilnius arba tiesiog info@vilniausmetro.ltRedakcinė kolegija: V.Bagdzevičius (vitalis@vilniausmetro.lt), J.Zykus (juozas@vilniausmetro.lt)Leidžia visuomeninis judėjimas “<strong>Metro</strong> Sąjūdis” (sajudis@vilniausmetro.lt), pirmininkas V.Daukas (virgis@vilniausmetro.lt)Stilistė Rita Malikėnienė (Rita.Malikeniene@adm.vgtu.lt)