l i e t u v o s k a r i u o m e n ė s d a l i n i a iKita svarbi oro erdvės kontrolės sistemos „vykdomoji“grandis – oro erdvės patruliavimas, kartais dar vadinamas „oropolicija“ angliško termino „air policing“ vertinys). Ši funkcija yrakasdienė NATO taikos meto karinė veikla. Jos tikslas yra grynaigynybinis, siekiant Aljanso oro erdvės integralumo ir tvarkingonaudojimo. Aljanso šalių vykdoma oro erdvės patruliavimo misijapavaldi NATO Vyriausiajam sąjunginių pajėgų vadui Europoje(SACEUR) ir vykdoma atitinkamos NATO regioninės vadavietės,koordinuojant su atsakingomis nacionalinėmis institucijomis. Bandymaspatruliuoti oro erdvę turimomis priemonėmis pradėtas darprieš tampant NATO nariais. Infrastruktūrinis pagrindas šiai funkcijaiatlikti jau turėtas anksčiau – vienas labiausiai pritaikytų kariniųorlaivių reikmėms Zoknių aerodromas tam puikiai tiko. 2001m. rudenį mūsų L-39 „Albatros“ pilotai pradėjo pirmuosius oropatruliavimo skrydžius, kurie tęsėsi iki 2004 m. rudens. Nuo patLietuvos, Estijos ir Latvijos narystės NATO pradžios 2004 m. kovo29 d. NATO pradėjo saugoti Baltijos valstybių oro erdvę. NATO karinėsvadovybės sprendimu pagrindine NATO greitojo reagavimonaikintuvų baze tapo Lietuvos karinių oro pajėgų bazė. 2006 m.rugpjūčio 29–30 d. Baltijos šalių gynybos ministrai nutarė kartusiekti NATO oro erdvės patruliavimo misijos pratęsimo iki 2018metų. Iki 2011 m. šalys nusprendė išanalizuoti galimybes ir rastipriimtinus sprendimus dėl Baltijos valstybių oro erdvės <strong>apsaugos</strong>po 2018 metų. Taip pat sutarta Šiaulių bazę laikyti pagrindine oroerdvės patruliavimo operacijos baze, kol bus tinkamai paruoštosEmario (Estija) ir Lielvardės (Latvija) bazės. Vėliau šiai operacijaigalės būti naudojamos visos trys oro bazės.Tačiau kaimyninių šalių indėlis neapsiriboja vien aerodromais.Reikėjo suderinti nemažai momentų, susijusių su nauju saugumogarantu. NATO karinė misija Lietuvoje, Estijoje ir Latvijoje yra tiesiogiaisusijusi su narystės Aljanse kokybe. Prie Aljanso prisijungusnaujoms narėms, jų oro erdvė turi būti saugoma laikantis vienodųvisame Aljanse standartų. Tam reikalingos investicijos.Praeityje oro erdvės <strong>apsaugos</strong> infrastruktūra buvo iš daliesremiama iš bendrų NATO fondų. Tai taikoma ir naujiems NATOnariams. 2004 m. iš NATO Saugumo investicijų programos (NSIP)gauta 563 tūkst. eurų NATO lėktuvų naudojamam Šiaulių Zokniųoro uosto pakilimo takui remontuoti. Numatyta, kad iki 2008 m. išNSIP į Zoknių karinę oro bazę iš viso bus investuota 59 milijonaieurų. KAM skelbtą 55 milijonų litų vertės konkursą Zoknių aviacijosbazės pagrindiniam kilimo ir tūpimo takui rekonstruoti laimėjobendrovė „Šiaulių plentas“. Pagrindinio tako rekonstrukcija buvofinansuojama iš NATO Saugumo investicijų programos, kurioješiam tikslui skirta maždaug 47 mln. litų. Dar beveik 8,5 mln. litųpridėtinės vertės mokesčio KAM sumokėjo iš biudžeto asignavi-mų. Už šias lėšas buvo rekonstruota 280 tūkst. kvadratinių metrųploto kilimo ir tūpimo tako danga ir jo galuose įrengta papildoma13,5 tūkst. kvadratinių metrų ploto betono danga. Taip pat išasfaltuota144 tūkst. kvadratinių metrų plotas bazės teritorijos, įrengtiprivažiavimo takai, rekonstruotos apšvietimo, drenažo sistemos,paženklinta danga. „Šiaulių plentas“ už maždaug 38 mln. litų atlikoatsarginio kilimo ir tūpimo tako rekonstrukciją, o praeitų metų rudenįatidarytas ir pagrindinis 3,5 km ilgio kilimo ir leidimosi takas.Aviacijos bazės vadas pulkininkas leitenantas A. Navickas minėjo,jog Zokniuose liko įgyvendinti kelis mažesnius infrastruktūrosprojektus. „Iš artimiausių darbų – naikintuvų ir transporto orlaiviųnaujų peronų bei aviacinio kuro saugyklos statyba. Projektavimasvyks 2007-aisiais, o pastatyti objektus planuojama 2008–2009metais“, – pasakojo A. Navickas.Zoknių karinės aviacijos bazės modernizavimo konkursuosegali dalyvauti tik NATO šalių (išskyrus Prancūziją, kuri nefinansuojašio projekto) bendrovės, turinčios specialius leidimus. Lietuvojetokias patikimumo deklaracijas suteikia Ūkio <strong>ministerija</strong>.Po Rusijos Federacijos naikintuvo katastrofos Lietuvos teritorijojetapo aišku, kad reagavimas į oro pažeidimus ir sprendimaspakelti į orą naikintuvus turi būti atliekamas regioniniu mastu. Baltijosšalys susitarė Lietuvoje, Karmėlavoje, įsteigti oro erdvės kontrolėsVadovavimo ir pranešimų centrą (angl. Control and ReportingCenter, CRC), kuris sustiprintų Baltijos šalių oro erdvės kontrolę,o prireikus galėtų duoti komandas NATO oro policijos misijoje budintiemssąjungininkų naikintuvams. 2007 m. vasario 5 d. buvopasirašytas trijų Baltijos šalių gynybos ministerijų susitarimas dėlNATO oro policijos misijos dalies išlaidų pasidalinimo.Iki šiol Baltijos šalių bendradarbiavimas užtikrinant regionooro erdvės apsaugą nebuvo vienodai intensyvus. Lietuva nemažaiinvestavo į aviabazės Zokniuose infrastruktūros kūrimą ir gerinimą,tam panaudota ir nemažai NATO lėšų. Latvija ir Estija taip pat siekė,kad jų teritorijose būtų dislokuotos Aljanso sąjungininkų pajėgos,tačiau Lietuvos infrastruktūra tam buvo labiausiai pritaikyta.Iki šiol visos trys Baltijos šalys įvykdė tik vieną bendrą pirkimą. IšNorvegijos buvo įsigyta prancūzų bendrovės „Thales group“ pagamintaorlaivių valdymo įranga, kiekvienai Baltijos šalių atsiėjusipo maždaug 10,3 milijono litų. Įsigijimas įvykdytas remiantis 2004metų rugsėjį Baltijos šalių gynybos ministrų pasirašytu susitarimu.Minėtoji įranga instaliuota Karmėlavoje, kur tarnauja trijų Baltijosvalstybių ir kitų NATO sąjungininkų kariškiai, ir yra svarbi grandisvaldant naikintuvus, patruliuojančius Lietuvos, Latvijos ir Estijosoro erdvėje. Įranga dirbantys operatoriai, gavę informaciją iš oroerdvę stebinčių budėtojų, užkoduoto ryšio priemonėmis perduodakomandas naikintuvų pilotams, koordinuoja jų veiksmus ir ginkluotėssistemų panaudojimą.Lietuvos kariuomenės vadas generolas majoras V. Tutkus30
teigia, kad Lietuva dar mažiausiai de-oro erdvės patruliavimu susijusių funkcijųjų kasmet tobulėja, tačiau reikia prisiminti,šimtmetį neturės labiau optimalaus oroperėmimo iš NATO sąjungininkių planą.jog oro erdvės stebėjimas ir oro patruliavi-erdvės <strong>apsaugos</strong> būdo nei NATO sank-Numatoma, kad trys Baltijos šalys visasmas nėra karo meto užduotys. Tikslas – fik-cionuota oro policija. Jo teigimu, siekda-oro erdvės patruliavimo funkcijas vykdyssuoti pažeidimus, o prireikus imtis priemo-ma pateikti sąjungininkams daugiau ar-pačios, išskyrus pačių naikintuvų įsigijimą,nių, kad pažeidėjai pakeistų kursą. Tokiagumentų pratęsti oro policijos misiją kaipskraidymus ir priežiūrą.nuostata šiuo atveju – tvirtesnis garantasįmanoma ilgiau, Lietuvos kariuomenė iruž bet kokį taktinės zenitinės ginkluotėstoliau ketina plėtoti Aviacijos bazės Zo-kiekį. Svarbesnės kitos – net ne karinės, okniuose infrastruktūrą, pritraukti į ją NA-TO investicijų, kelti personalo parengimolygį. „Mūsų interesas – išlaikyti NATO oropolicijos misiją kaip galima ilgiau, mažųmažiausiai iki 2018 metų. Jeigu misijosnebūtų, tiek Lietuva, tiek kitos Baltijosvalstybės turėtų pačios spręsti oro policijosproblemą, turėtų galvoti apie naikintuvųįsigijimą“, – sakė kariuomenės vadas.Jei Lietuvai tektų planuoti kovinių lėktuvųįsigijimą dabartiniame gynybos planavimocikle, kuris baigiasi 2014 metais,smarkiai nukentėtų Lietuvos įsipareigojimųdėl gynybos pajėgų tikslų vykdymas,pirmiausia dėl sausumos pajėgų plėtrosir modernizavimo. Sąjungininkams keturiųmėnesių misija vidutiniškai kainuoja6–7 milijonus litų. „Siekdami, kad sąjungininkaikuo ilgiau čia liktų, norime maksimaliaipalengvinti misijas mūsų partneriams,gerindami antžeminį aptarnavimąZokniuose, kur numatyta įgyvendinti darmažiausiai 19 projektų. Su kolegomis išLatvijos ir Estijos sieksime, kad per artimiausiusporą metų būtų parengti specialistai,kad galėtume iš Aljanso partneriųperimti kovinių orlaivių valdymą“, teigėV. Tutkus. Kariuomenės vado teigimu,Aljanso partneriams ketinama pasiūlytinaudotis neapkrauta Lietuvos oro erdvemokomiesiems skrydžiams, nes VakarųEuropoje oro eismo intensyvumas yralabai didelis. Anot kariuomenės vado,sąjungininkus gali sudominti galimybėLietuvoje rengti naktinius skrydžius, šaudymuspoligonuose. Siekdamos paremtiNATO vykdomą Baltijos oro erdvės patruliavimooperaciją, Lietuva, Estija ir Latvijasudarė trišalį detalų visų antžeminių suAkcentuotina, kad iki įstojimoį Aljansą prieš beveik pustrečių metųPabaltijo šalių oro erdvė buvo itin dažnaipažeidžiama, daugiausia – Rusijos kariniųorlaivių. Atvirų šaltinių duomenimis, tokiųpažeidimų 2002–2004 metais užfiksuotane mažiau kaip trys dešimtys. Dažniausiaitai įvykdavo sudėtinguose oro navigacijairuožuose virš Baltijos jūros ir Suomijosįlankos. Skydžio plano neturintys Rusijoslėktuvai priartėdavo prie oro erdvės ribos(dažniausiai Estijos), o kartais į ją įskrisdavo1–2 minutėms. Lietuvoje dislokavus NATOsąjungininkų lėktuvus, jiems kelissyk teko,aviatorių kalba, „pasitrinti sparnais“ su potencialiaispažeidėjais, priversti juos pakeistikursą. Laikui bėgant tokių incidentųsumažėjo, nors Rusijos karinių, ypač žvalgybinių,orlaivių, skrydžiai tebebuvo tokiepat intensyvūs. Po užpernai rugsėjį Lietuvojeįvykusios Rusijos naikintuvo avarijosrusai kurį laiką buvo itin atsargūs, tačiaupraeitų metų birželį padėtis vėl pasikeitė,ir per mėnesį buvo užfiksuoti net trys Lietuvosoro erdvės pažeidimai. Dukart persieną mažame aukštyje perskrido Baltarusijoskariniai sraigtasparniai, o sykį – Rusijosnaikintuvas Su-27. Nė vienu iš šių atvejųnespėta sąjungininkų naikintuvų pakelti įorą, nes pažeidimai truko labai trumpai.Būtent dėl šių objektyvių priežasčių netik Lietuva, bet ir Latvija bei Estija teikia tokiąsvarbią reikšmę pasiekimams oro erdvėskontrolės srityje. Šiuo metu ne tiek funkcinėsgrandys ir tuo labiau ne materialinė jųdalis svarbios užtikrinant oro erdvės saugumą,ką dažnai teigia skeptikai. Iš tiesų radaraiir budintys lėktuvai, taip pat sąveika tarppolitinės – atgrasymo priežastys. Bendraoro kontrolės sistema ir ypač fizinis NATOšalių naikintuvų buvimas Zokniuose – tailyg įkūnyta Aljanso susitarimo 5-ojo straipsniodeklaracija. O pagal jį grėsmė Lietuvaitraktuojama kaip grėsmė visiems Aljansopartneriams. Tai esminis momentas, kurio,nepaisant sunkumų, buvo siekta ilgai. Rytųkaimynų reguliarūs bandymai diskredituotiesamą oro erdvės kontrolės sistemą tik patvirtinajos reikšmę ir būtinumą.Yra ir šalutinės priežastys, dėl kuriųmūsų ar partnerių ginkluotosioms pajėgomsmisija Zokniuose teikia papildomųgalimybių. Zoknių oro uostui NATO suteikiastrateginę reikšmę, Aljanso dokumentuoseZokniai įvardijami kaip „šerdinis aerodromas“,kurį planuojama panaudoti daugelyjegalimų NATO operacijų. Taip pat dėl oropolicijos misijos Lietuvoje atsiranda naujųkarinių specializacijų, kaip antai, skrydžiųvaldymo operatoriai, iš esmės santykiai suNATO parteriais darosi glaudesni ne tiekpolitine, bet ir kasdienine dalykine prasme.■ParengėGustavas ŠtrimasK A R D A S 2 0 0 7 m . r u g p j ū č i o N r. 4 ( 4 2 7 )31