Sodo augalų poskiepiai Lietuvoje - SodininkystÄ ir daržininkystÄ
Sodo augalų poskiepiai Lietuvoje - SodininkystÄ ir daržininkystÄ
Sodo augalų poskiepiai Lietuvoje - SodininkystÄ ir daržininkystÄ
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽININKYSTĖS INSTITUTOIR LIETUVOS ŽEMĖS ŪKIO UNIVERSITETO MOKSLO DARBAI.SODININKYSTĖ IR DARŽININKYSTĖ. 2008. 27(3).<strong>Sodo</strong> augalų <strong>poskiepiai</strong> <strong>Lietuvoje</strong>Darius Kviklys, Juozas LanauskasLietuvos sodininkystės <strong>ir</strong> daržininkystės institutas, Kauno g. 30, LT-54333, Babtai,Kauno r., el. paštas d.kviklys@lsdi.ltLietuvos sodininkystės <strong>ir</strong> daržininkystės institute (LSDI) atliekami visų sodo augalųposkiepių tyrimai. Išsamiausiai t<strong>ir</strong>iami obelų, pagrindinių sodo augalų <strong>Lietuvoje</strong>, <strong>poskiepiai</strong>,tačiau taip pat plečiami kriaušių, trešnių bei slyvų poskiepių tyrimai. Per pastaruosius dudešimtmečius LSDI išt<strong>ir</strong>ta <strong>ir</strong> t<strong>ir</strong>iama per 30 obelų, 15 kriaušių, 6 slyvų, 28 vyšnių <strong>ir</strong> trešniųposkiepių. Po atliktų tyrimų rajonuoti obelų <strong>poskiepiai</strong>, sk<strong>ir</strong>ti intensyviai verslinei sodininkystei:žemaūgiai P 60, B.396, M.9 bei nykštukiniai – P 22 <strong>ir</strong> P 59. LSDI sukurti atsparūs žiemosšalčiams kriaušių <strong>poskiepiai</strong> K.11 <strong>ir</strong> K.16, kaip <strong>ir</strong> Lenkijos selekcijos S1 poskiepis, po atliktųtyrimų taip pat rajonuoti <strong>Lietuvoje</strong>. T<strong>ir</strong>iant poskiepius, nustatoma poskiepių <strong>ir</strong> aplinkos sąlygų(geografinių vietovių) sąveika, poskiepio reakcija į akiavimo aukštį, poskiepio panaudojimogalimybės tarpiniam skiepijimui, poskiepio įtaka vaisių kokybei, sunokimo laikui <strong>ir</strong> laikymuisi,poskiepių sveikatingumas, jų reakcija į gentinį d<strong>ir</strong>vos nualinimą medelyne <strong>ir</strong> sode, į d<strong>ir</strong>vospH, taip pat įvertinamas poskiepių atsparumas šaknų kaklelio puviniui, atsparumas sausraibei poskiepių įtaka vaismedžių fiziologiniams rodikliams, sausųjų medžiagų pasisk<strong>ir</strong>stymui<strong>ir</strong> maisto medžiagų įsisavinimui. Daugelis poskiepių tyrimų yra vykdomi bendradarbiaujantsu užsienio šalių mokslo įstaigomis, Latvijos, Estijos, Baltarusijos, Lenkijos, Nyderlandų,JAV mokslininkais bei privačiomis kompanijomis.Reikšminiai žodžiai: Cydonia × oblonga, Malus × domestica, moksliniai tyrimai,Prunus, Pyrus × communis, poskiepis.Įvadas. Poskiepių paplitimas <strong>ir</strong> jų sortimentas rodo verslinės sodininkystės padėtįšalyje. Nors sodo augalų <strong>poskiepiai</strong> yra žinomi jau ne vieną šimtą metų <strong>ir</strong> jie buvonaudojami norimoms augalų veislėms padauginti, tačiau moksliniai tyrimai poskiepiųtematika pradėti tik praėjusio šimtmečio pradžioje Didžiojoje Britanijoje, kur p<strong>ir</strong>mąkartą buvo suklasifikuoti obelų <strong>ir</strong> kriaušių vegetatyviniai <strong>poskiepiai</strong>. P<strong>ir</strong>mas <strong>Lietuvoje</strong>žemaūgių obelų sodas buvo įveistas 1923–1925 m. Fredoje, poskiepių bandymai pradėti1939-aisiais, o po II pasaulinio karo atnaujinti tik 1960 m. Vytėnų bandymų stotyje(Kviklys, 1977). T<strong>ir</strong>ti vegetatyviniai <strong>ir</strong> sėkliniai sėklavaisių <strong>poskiepiai</strong>: jų dauginimas,atsparumas šalčiui, įtaka vaismedžių augumui, derliui <strong>ir</strong> produktyvumui, intarpų panaudojimas(Kviklys, 1977, 1992 a; Šv<strong>ir</strong>inas, 1986; Šumskis, 1986 a, 1986 b).Kaulavaisiai augalai, iš kurių <strong>Lietuvoje</strong> labiausiai paplitusios yra vyšnios <strong>ir</strong> slyvos,iki šiol versliniuose medelynuose dauginami skiepijant į sėklinius poskiepius.P<strong>ir</strong>mųjų kaulavaisių poskiepių tyrimų tikslas buvo atrinkti sėklinius poskiepius, kurie109
pasižymėtų geru suderinamumu su dauginamomis veislėmis, būtų atsparūs šalčiui <strong>ir</strong>produktyvūs. A. Šumskio <strong>ir</strong> A. Kviklio pradėti vyšnių, trešnių <strong>ir</strong> slyvų tyrimai buvobaigti ar apibendrinti 1997–1999 m. (Kviklys, 1999; Šumskis, 1997, 1998).Pasikeitus Lietuvos politinei padėčiai, atsivėrus išorinėms sienoms, ats<strong>ir</strong>ado galimybiųbendradarbiauti su p<strong>ir</strong>maujančiomis užsienio sodininkystės mokslo įstaigomis,lankytis pažangiausiuose versliniuose soduose, todėl nuo 1994 m. pradėta formuotinauja poskiepių tyrimų tematika, atitinkanti verslinės sodininkystės intensyvinimokryptį.Darbo tikslas – pristatyti atliktus <strong>ir</strong> atliekamus sodo augalų poskiepių tyrimusLietuvos sodininkystės <strong>ir</strong> daržininkystės institute.Tyrimo objektas, metodai <strong>ir</strong> sąlygos. Obelų poskiepių tyrimai sode vykdyti:1994–2001 m. t<strong>ir</strong>ti M.9, M.26, P 14, P 60, P 2 <strong>ir</strong> P 22 <strong>poskiepiai</strong>;2001 m. pradėti t<strong>ir</strong>ti P 22, P 2, M.9, B.9, Pure 1, B.491, B.146, York 9, B.396,P 60, M.26 <strong>ir</strong> Bulboga <strong>poskiepiai</strong>;2005 m. pradėti t<strong>ir</strong>ti B.396, B.9, PB-4, Pure 1, M.9, M.26, P 22, P 59, P 61, P 62,P 66, P 67 <strong>poskiepiai</strong>;2008 m. pradėti t<strong>ir</strong>ti G.11, G.41, M.9 Pajam <strong>ir</strong> M.9 T 337 <strong>poskiepiai</strong>.Obelų poskiepių <strong>ir</strong> akiavimo aukščio sąveika sode t<strong>ir</strong>ta 2000–2007 m. su P 60 <strong>ir</strong>B.396 bei nuo 2002 m. – su M.9, P 22, M.26 <strong>ir</strong> P 59 <strong>poskiepiai</strong>s, įakiuotais 0, 10, 20<strong>ir</strong> 30 cm aukštyje. 1999–2001 m. medelyne t<strong>ir</strong>ti MM.106, B.118, M.26, P 60, B.396,M.9 <strong>ir</strong> P 59 <strong>poskiepiai</strong>, akiuoti 10, 20 <strong>ir</strong> 30 cm aukštyje.Siekiant įvertinti sk<strong>ir</strong>tingo intensyvumo sausros poveikio efektą įva<strong>ir</strong>ių obelųposkiepių fitohormonų sistemai, 2005–2006 m. atlikti ex-situ tyrimai. T<strong>ir</strong>ta 10 obelųposkiepių: sėklinis, MM.106, M.26, B.118, M.9, P 60, P 59, P 2, B.396, P 22. Tyrimųmetu palaikyti sk<strong>ir</strong>tingi d<strong>ir</strong>vos drėgmės režimai: kontrolė (20–30 kPa), 40–50 kPa <strong>ir</strong>> 70 kPa.Pakartotinio obelų auginimo bandymai vykdyti 2006–2007 m. medelyne <strong>ir</strong>nuo 2005 m. sode. Medelyne t<strong>ir</strong>ti veislių ‘Auksis’ <strong>ir</strong> ‘Šampion’ obelų sodinukai suvegetatyviniais <strong>poskiepiai</strong>s P 59, P 22, P 2, P 60, M.9, M.26, MM.106, B.118, B.396bei ‘Paprastojo antaninio’ veislės sėjinukais. Tyrimai atlikti buvusio obelų medelynovietoje <strong>ir</strong> naujame lauke. D<strong>ir</strong>vos nualinimo tyrimai sode atliekami su ‘Šampion’ obelųveislės sodinukais su <strong>poskiepiai</strong>s M.26, B.396 <strong>ir</strong> P 60.Poskiepių įtakos sodinukų kokybei medelyne tyrimai atlikti 1999–2001 m. T<strong>ir</strong>tiM.26VF, M.26, MM.106VF, MM.106, B.118, B.396, P 60, P 22 <strong>ir</strong> sėkliniai <strong>poskiepiai</strong>.Vegetatyvinių <strong>ir</strong> sėklinių poskiepių kriaušėms tyrimai atlikti 1997–2004 metais.T<strong>ir</strong>ti vegetatyviniai Cydonia oblonga <strong>poskiepiai</strong> Sv.A, Sv.C, S1, Sydo kriaušėms,sėkliniai Cydonia oblonga <strong>poskiepiai</strong> K.11, K.16 <strong>ir</strong> 1.2, išvesti LSDI, bei miškinėskriaušės sėkliniai <strong>poskiepiai</strong>.Antras kriaušių poskiepių tyrimas pradėtas 2001 m. T<strong>ir</strong>iami Sv.A, Sv.C, BA.29,Pyrodwarf, OHxF 333 <strong>poskiepiai</strong>.Tarptautiniai trešnių poskiepių tyrimai vykdyti 1999–2006 m. T<strong>ir</strong>tos ‘Lapins’veislės trešnės, skiepytos į šiuos poskiepius: Gisela 5, Gisela 4, Gi 497/8, Gi 209/1,Gi 148/8, Gi 195/20, Gi 154/7, Gi 523/02, We<strong>ir</strong>oot 53, We<strong>ir</strong>oot 158, PHL-A <strong>ir</strong>Damil (I bandymas); Colt, heksaploidinis Colt, We<strong>ir</strong>oot 10, MaxMa 14, MaxMa 60,110
MaxMa 97, Gi 318/7, Gi 195/1, Gi 107/1, Gi 148/13 <strong>ir</strong> Gi 148/1 (II bandymas).Vegetatyvinių slyvų poskiepių tyrimai vykdyti 1999–2005 m. T<strong>ir</strong>ti ‘Stenli’ <strong>ir</strong>‘Kauno vengrinės’ veislių vaismedžiai su keturiais <strong>poskiepiai</strong>s: kaukazinės slyvos(Prunus cerasifera) sėjinukais (kontrolė), St. Julien A (P. insititia), St. Julien GF655-2(P. insititia) <strong>ir</strong> Marianna GF8-1 (P. cerasifera × P. munsoniana).Rezultatai <strong>ir</strong> jų aptarimas. Poskiepiai šiuolaikinės intensyvios sodininkystėssąlygomis yra svarbus veiksnys, darantis įtaką vaismedžio augumui, derėjimo pradžiai,derliui <strong>ir</strong> produktyvumui. LSDI atliekami visų sodo augalų poskiepių tyrimai.Išsamiausiai t<strong>ir</strong>iami obelų, pagrindinių sodo augalų <strong>Lietuvoje</strong>, <strong>poskiepiai</strong>, tačiauplečiami kriaušių, trešnių bei slyvų poskiepių tyrimai. Daugelis poskiepių tyrimų yravykdomi su užsienio šalių mokslo įstaigomis.Obelų <strong>poskiepiai</strong>. LSDI atliekami įva<strong>ir</strong>ių šalių selekcininkų išvestųobelų poskiepių įvertinimo tyrimai. Atlikus p<strong>ir</strong>muosius tokius tyrimus,<strong>Lietuvoje</strong> buvo rajonuoti žemaūgiai <strong>poskiepiai</strong> P 60, B.396, M.9 beinykštukiniai – P 22 <strong>ir</strong> P 59. Šiuo metu poskiepių tyrimai tęsiami su naujaisP serijos <strong>poskiepiai</strong>s iš Lenkijos, bei su Geneva ® serijos <strong>poskiepiai</strong>s iš JAV.Be tradicinių poskiepių įvertinimo tyrimų – augumo, produktyvumo, derliaus,vaisių kokybės – atliekami <strong>ir</strong> platesni poskiepių įvertinimo tyrimai: akiavimo aukščio,poskiepių prisitaikymo augti nualintoje d<strong>ir</strong>voje, atsparumo sausrai, pašaknio ligoms,poskiepio įtakos vaismedžių šaknų sistemos <strong>ir</strong> antžeminės dalies architektonikai.T<strong>ir</strong>iama poskiepio įtaka vaisių nokimo dinamikai <strong>ir</strong> jų išsilaikymui.Po atliktų poskiepių tyrimų vaismedžių medelyne nustatyta, kad poskiepis nulemiasodinuko savybes. Stipriausiai medelyne auga sodinukai su B.118 poskiepiu. Šis poskiepistaip pat skatina sodinukus šakotis. Tuo tarpu labai mažai šakojasi sodinukai suP 60 poskiepiu. Tyrimais įrodyta, kad vaismedžiai su dev<strong>ir</strong>usuotus <strong>poskiepiai</strong>s labiaušakojasi (Kviklys, 2004).Akiavimo aukščio parinkimas gali būti efektyvus būdas sumažinti obelų vaismedžiųaugumą <strong>ir</strong> padidinti jų derlių. Nustatyta, kad aukštesnis akiavimas į M.9(Wertheim, 1998), M.26, O.3. (Quamme <strong>ir</strong> kt., 1998) <strong>ir</strong> į kai kuriuos kitus poskiepius(Webster, 1993) riboja vaismedžių vegetatyvinį augimą <strong>ir</strong> didina jų produktyvumą.Mūsų atliktuose bandymuose pastebima tendencija, kad, akiavimo aukščiui esant per10 cm, vaismedžių su P 60 <strong>ir</strong> B.396 <strong>poskiepiai</strong>s produktyvumas mažėja. Neigiamaaukšto akiavimo įtaka obelų derliui <strong>ir</strong> produktyvumui buvo pastebėta <strong>ir</strong> kitame mūsųtyrime su nykštukiniais <strong>poskiepiai</strong>s P 22 <strong>ir</strong> P 59 (Kviklys, 2007). Galima teigti, kadakiavimas 10–20 cm aukštyje yra optimalus visiems poskiepiams, kas buvo patv<strong>ir</strong>tinta<strong>ir</strong> anksčiau atliktuose darbuose (Kviklys <strong>ir</strong> kt., 2007). Tokiame aukštyje akiuotų obelųmažėja vegetatyvinis augimas, lengvesni tampa genėjimo <strong>ir</strong> formavimo darbai, obelysgausiai dera <strong>ir</strong> veda geros kokybės vaisius. Tačiau nykštukinių poskiepių augumo grupeipriklausantys <strong>poskiepiai</strong> neigiamai reaguoja į akiavimo aukščio didėjimą, per daugstabdomas jų vegetatyvinis augimas, mažėja vaisių masė, todėl optimalus nykštukiniųposkiepių akiavimas turi būti iki 10 cm aukščio.Atlikti akiavimo aukščio tyrimai medelyne parodė, kad aukštai įakiuotų M.9 <strong>ir</strong>P 59 poskiepių akutės blogiau peržiemoja. Lietuvos klimato sąlygomis MM.06, B.118,M.26 <strong>ir</strong> B.396 poskiepius galima akiuoti iki 30 cm, o M.9 <strong>ir</strong> P 59 – iki 20 cm aukščio(Kviklys, Lanauskas, 2007).111
Dėl naujų pasiekimų poskiepių selekcijos srityje (Robinson <strong>ir</strong> kt., 2006; Rumberger<strong>ir</strong> kt., 2004) dauguma anksčiau sukauptų žinių apie poskiepių atsparumą ar prisitaikymąaugti nualintoje d<strong>ir</strong>voje yra pasenusios arba prieštaringos (Отто, Винклер, 1981).Įvertinus LSDI sukauptą obelų poskiepių kolekciją, nustatyta, kad gentiškai nualintojed<strong>ir</strong>voje labiausiai nukenčia obelaitės su <strong>poskiepiai</strong>s P 60 <strong>ir</strong> P 59. Jų biometriniai rodikliaisumažėja apie 40 procentų. Nualintoje d<strong>ir</strong>voje taip pat sulėtėjo šių bei B.118poskiepių lapų fotosintezės pigmentų (chlorofilų a, b <strong>ir</strong> karotinoidų) sintezė, palygintisu <strong>poskiepiai</strong>s, augintais naujoje d<strong>ir</strong>voje (Sakalauskaitė <strong>ir</strong> kt., 2007 a). Mažiausiaijautrūs gentinio d<strong>ir</strong>vos nualinimo poveikiui buvo ‘Auksis’ veislės sodinukai su vegetatyviniuposkiepiu P 22 <strong>ir</strong> ‘Paprastojo antaninio‘ sėjinukais (Kviklys <strong>ir</strong> kt., 2007),o ‘Šampion’ veislės – su vegetatyviniais <strong>poskiepiai</strong>s P 2 <strong>ir</strong> B.396. Atlikti poskiepiųtyrimai buvusio sodo vietoje patv<strong>ir</strong>tina tendencijas, nustatytas medelyne: ‘Šampion’veislės vaismedžiai su B.396 poskiepiu yra mažiau jautrūs d<strong>ir</strong>vos nualinimui neguskiepyti į M.26 <strong>ir</strong> P 60 poskiepius.Poskiepių atsparumo d<strong>ir</strong>vos nualinimui tyrimai tęsiami bendradarbiaujant suKornelio (Cornel) universiteto Genevos sodininkystės bandymų stoties (JAV) mokslininkais.T<strong>ir</strong>iant poskiepių įtaką vaisių išorinei <strong>ir</strong> vidinei kokybei, fiziologiniams procesamsvaisių nokimo metu, įva<strong>ir</strong>iuose bandymuose gauti sk<strong>ir</strong>tumai tarp poskiepių. Nors vaisiųdydis dažniausiai priklauso nuo vaismedžio derliaus <strong>ir</strong> jo produktyvumo, tačiaupastebėta, kad obelys su Pure 1, P 22 <strong>ir</strong> P 59 <strong>poskiepiai</strong>s augina mažesnius vaisius(Kviklienė, Kviklys, 2006). P 60 poskiepis, kaip <strong>ir</strong> B.396, skatina geresnį vaisių nusispalvinimą(Kviklys <strong>ir</strong> kt., 1999). Įrodyta, kad anksčiau noksta obuoliai, skinti nuovaismedžių su P 2 <strong>ir</strong> Pure 1 <strong>poskiepiai</strong>s (Kviklienė, Kviklys, 2001). Poskiepiai M.9,P 22 <strong>ir</strong> P 2 nulemia didesnį cukrų kiekį vaisiuose (Kviklys, Kviklienė, 2002).Įvertinus sk<strong>ir</strong>tingo intensyvumo sausros poveikio efektą įva<strong>ir</strong>ių obelų poskiepiųfitohormonų sistemai, dėsningų fitohormonų kitimo tendencijų obels poskiepių lapuose,intensyvėjant sausros stresui, nenustatyta. Didesni sausros streso fitohormono – abscizorūgšties – kiekiai, intensyvėjant sausros stresui, nustatyti lapuose šių poskiepių: M.26,B.118, P 59, B.396 <strong>ir</strong> P 2 (Sakalauskaitė <strong>ir</strong> kt., 2007 b). Pagal žalios masės <strong>ir</strong> sausųjųmedžiagų kaupimąsi nustatyta, kad jautriausi sausrai yra M.26, M.9, P 2 <strong>ir</strong> B.396 <strong>poskiepiai</strong>,atspariausi – P 22, B.118, P 60 <strong>ir</strong> sėklinis <strong>poskiepiai</strong>. Pagal lapų ploto pokytįjautriausi sausrai yra M.26, P 2 <strong>ir</strong> B.396 <strong>poskiepiai</strong>. Vidutinis sausros sukeltas stresasneturėjo įtakos sėklinio, MM.106, B.118, M.9, P 59 <strong>ir</strong> P 22 poskiepių lapų dydžiui(Sakalauskaitė <strong>ir</strong> kt., 2006).Fiziologiniuose obelų poskiepių tyrimuose nustatytas poskiepio vaidmuo vaismedžiožiedinių pumpurų diferenciacijai (Duchovskis <strong>ir</strong> kt., 2000), fotosintezės sistemosveiklai (Šabajevienė <strong>ir</strong> kt., 2006 a), fotosintezės pigmentų formavimuisi (Šabajevienė<strong>ir</strong> kt., 2006 b) <strong>ir</strong> angliavandenių kaupimosi dinamikai (Šabajevienė <strong>ir</strong> kt., 2007).Kriaušių <strong>poskiepiai</strong>. Pratęsus Algimanto Kviklio pradėtus sėklinių‘Paprastojo svarainio’ formų atrankos tyrimus medelyne bei sode, buvo įregistruotinauji <strong>poskiepiai</strong> kriaušėms K.11 <strong>ir</strong> K.16. Palyginus šiuos poskiepiussu kitais pasaulyje paplitusiais <strong>poskiepiai</strong>s, nustatyta, kad jie priklauso vidutinioaugumo poskiepių grupei, derliaus <strong>ir</strong> vaisių charakteristikomis labai panašūsį Sv.A poskiepį, tačiau išsisk<strong>ir</strong>iantys ištvermingumu žiemą (Kviklys, 2000).112
Lietuvos sąlygomis anksčiausiai kriaušių vaismedžiai pradeda derėti su Sv.C,Sydo, K.11 <strong>ir</strong> K.16 <strong>poskiepiai</strong>s. Poskiepiai Sv.C, Sydo garantavo didžiausią kriaušiųderlių, tačiau abu <strong>poskiepiai</strong> yra nepakankamai ištvermingi žiemą (Kviklys, 2005;Kviklys, Kviklienė, 2004).Poskiepiai S1, K.11 <strong>ir</strong> K.16 didina vaisių masę. Atlikus kriaušių vaisių nokimodinamikos tyrimus, nustatyta, kad Cydonia oblonga <strong>poskiepiai</strong> ankstina kriaušiųvaisių nokimą. Tarp Cydonia oblonga poskiepių nenustatyta sk<strong>ir</strong>tumų, vertinant t<strong>ir</strong>piųsausųjų medžiagų kiekį vaisiuose, vaisių kietumą <strong>ir</strong> sunokimo indeksą (Kviklys,Kviklienė, 2005).Kitame kriaušių poskiepių tyrime jauname sode pagal produktyvumą kriaušių<strong>poskiepiai</strong> pasisk<strong>ir</strong>stė taip: 1) BA.29 <strong>ir</strong> Sv.C; 2) Sv.A; 3) Pyrodwarf; 4) OHxF 333;5) Mostb<strong>ir</strong>ne <strong>ir</strong> Kazrausu sėkliniai poskliepiai (Haak <strong>ir</strong> kt., 2006).Trešnių <strong>ir</strong> vyšnių <strong>poskiepiai</strong>. Pastaruoju metu <strong>Lietuvoje</strong> <strong>poskiepiai</strong>svyšnioms <strong>ir</strong> trešnėms dažniausiai naudojami kvapiosios vyšnios (Prunus mahaleb)sėjinukai, rečiau – trešnės (P. avium) sėjinukai arba kloniniai <strong>poskiepiai</strong> (F12/1).Kvapiosios vyšnios sėjinukai yra geras poskiepis vyšnioms, tačiau trešnėms jie nėralabai tinkami. Nors kvapiosios vyšnios sėjinukai šiek tiek mažina trešnių augumą,vaismedžiai su šiuo poskiepiu yra mažai produktyvūs, pasitaiko įskiepio <strong>ir</strong> poskiepiofiziologinio neatitikimo atvejų. Pasaulyje yra sukurta daug poskiepių trešnėms,o plačiausiai naudojami įva<strong>ir</strong>ūs Gisela, MxM, P-HL, Pi-Ku, GM <strong>ir</strong> We<strong>ir</strong>oot grupių<strong>poskiepiai</strong> (Callesen, 1998). Pastaruoju metu bene didžiausio pripažinimo susilaukėVokietijoje sukurtas Gisela 5 (Walther, Franken-Bembenek, 1998; Vercammen, 2004).Lietuvos sąlygomis didžiausiu derlingumu <strong>ir</strong> produktyvumu pasižymėjo į poskiepiusGisela 4 <strong>ir</strong> Gi 154/7 skiepytos ‘Lapins’ veislės trešnės. Produktyvios trešnėsbuvo su Gi 523/02 poskiepiu, tačiau jų daug žuvo. Antrajame bandyme didžiausiuderlingumu <strong>ir</strong> produktyvumu pasižymėjo vaismedžiai su poskiepiu MaxMa 97(Lanauskas, 2006 b).LSDI taip pat įvertintas Rusijos selekcijos kloninių poskiepių PN (P. cerasus),P 3, P 7 (abu P. padus × (P. cerasus × P. avium)) <strong>ir</strong> LSDI atrinkto Ž1 (P. cerasus)tinkamumas vyšnioms <strong>ir</strong> trešnėms. Nė vienas iš minėtų poskiepių vyšnioms nebuvogeresnis už standartinius – kvapiosios vyšnios sėjinukus. Tuo tarpu trešnės, skiepytosį kvapiosios vyšnios sėjinukus, derėjo prasčiausiai. Produktyviausios trešnės buvo suP 3 poskiepiu, tačiau jis augino daug šaknų atžalų. Perspektyviausiu iš t<strong>ir</strong>tų poskiepiųtrešnėms gali būti PN. Vaismedžiai su šiuo poskiepiu yra šiek tiek produktyvesni neguskiepyti į kvapiosios vyšnios sėjinukus, poskiepis neformuoja atžalų, vaisiai yra tinkamodydžio, tačiau yra stipraus augumo (Lanauskas <strong>ir</strong> kt., 2007; Lanauskas, 2005).Slyvų <strong>poskiepiai</strong>. Šiuo metu pagrindiniai slyvų <strong>poskiepiai</strong> <strong>Lietuvoje</strong> yra kaukazinėsslyvos (Prunus cerasifera Ehrh.) sėjinukai. Dauguma kultūrinių veislių vaismedžiųsu jais gerai suauga <strong>ir</strong> pradeda derėti 2–6 metais. Pagrindiniai šių poskiepiųtrūkumai – stiprus augumas <strong>ir</strong> nepakankamas produktyvumas. Lenkijoje slyvoms <strong>poskiepiai</strong>snaudojami ‘Vangenheimo vengrinės’ sėjinukai. Į juos skiepytos slyvos būnamažesnės negu su kaukazinės slyvos sėjinukais, gausiai dera (Rozpara, Grzyb, 1998).LSDI viename iš bandymų įvertinti veltininės vyšnios (P. tomentosa) sėkliniai<strong>poskiepiai</strong> slyvoms. Nustatyta, kad veltininės vyšnios sėjinukai mažino vaismedžiųaugumą, tačiau taip pat stipriai mažino <strong>ir</strong> derlingumą bei dažnai neatitiko įskiepiams,todėl veltininė vyšnia, kaip poskiepis slyvoms, netinka (Kviklys, 1999).113
Šalyse, kur slyvos auginamos intensyviai, plačiausiai naudojami vegetatyviniai<strong>poskiepiai</strong>. Panašaus klimato šalyse kaip perspektyvūs <strong>poskiepiai</strong> minimi St. JulienGF655-2, Mariana GF8-1, Ishtara. <strong>Lietuvoje</strong> ištyrus St. Julien A (P. insititia), St. JulienGF655-2 (P. insititia) <strong>ir</strong> Marianna GF8-1 (P. cerasifera × P. munsoniana) poskiepius,nustatyta, kad jie kiek sumažina slyvų vaismedžių augumą, tačiau nė vienas iš jųderlingumu <strong>ir</strong> produktyvumu nebuvo pranašesnis už slyvas su sėkliniais kaukazinėsslyvos <strong>poskiepiai</strong>s (Lanauskas, 2006 a).Tarptautiniai poskiepių tyrimų projektai. P<strong>ir</strong>masis tarptautinis poskiepiųtyrimas buvo suplanuotas Varšuvos žemės ūkio akademijoje, kur 1994 m. buvopadauginta sodinamoji medžiaga <strong>ir</strong> pask<strong>ir</strong>styta po įva<strong>ir</strong>ias Lenkijos žemės ūkio akademijas<strong>ir</strong> LSDI. Nors sodai buvo įveisti pagal tą pačią schemą, tačiau gautų duomenųpalyginimas buvo tik neakivaizdus, nes sk<strong>ir</strong>tingos institucijos vykdė tyrimuspagal savo sukurtas metodikas.1999 m. pradėti trešnių poskiepių tyrimai, kuriuose dalyvavo ar iki šiol dalyvaujadaugelio Europos šalių mokslo įstaigos. T<strong>ir</strong>iami perspektyviausi trešnių <strong>poskiepiai</strong>,kurie iš esmės gali pakeisti tradicines trešnių auginimo technologijas.Projektas „Baltic fruit rootstock studies“ 1999 m. pradėtas kartu su Latvijos, Estijos<strong>ir</strong> Baltarusijos mokslo institucijomis (Bite <strong>ir</strong> kt., 1999; 2004). Į tyrimus įtraukti obelų<strong>ir</strong> kriaušių <strong>poskiepiai</strong>. Nuo 2004 m. į antrąjį „Baltic fruit rootstock studies“ projektoetapą įsitraukė <strong>ir</strong> Lenkijos Skiernievicų sodininkystės <strong>ir</strong> gėlininkystės instituto tyrėjai.Antruoju etapu obelų poskiepių tyrimai prasiplėtė naujaisiais Skiernievicų selekcijos<strong>poskiepiai</strong>s.2004 m. kartu su Randwijko sodininkystės tyrimų stotimi (Nyderlandai) pradėtasposkiepių sveikatingumo tyrimas, kur t<strong>ir</strong>iama poskiepių <strong>ir</strong> dev<strong>ir</strong>usavimo įtaka vaismedžiųvegetatyviniam <strong>ir</strong> generatyviniam vystymuisi (Kviklys <strong>ir</strong> kt., 2006; Kviklys,Stankienė, 2005).Nuo 2007 m. pradėtas bendradarbiavimas su Europos Geneva ® obelų poskiepiųtyrėjų grupe, kuri iki tol jungė Ispanijos, Italijos, Prancūzijos, Vokietijos, Nyderlandų,Šveicarijos bei Lenkijos mokslo įstaigas <strong>ir</strong> privačius medelynus bei kompanijas.Įsitraukus į jų veiklą, 2008 m. pradėtas p<strong>ir</strong>masis <strong>Lietuvoje</strong> Geneva ® poskiepių tyrimas.Šiuo metu Kornelio universiteto Genevos sodininkystės bandymų stotyje (JAV)sukurti <strong>poskiepiai</strong> yra labai perspektyvūs, nes pasižymi atsparumu įva<strong>ir</strong>ioms ligoms,kenkėjams, bakterinei degligei (Robinson <strong>ir</strong> kt., 2004, 2006). Kartu su amerikiečiųmokslininkais 2008 m. pradėtas išsamus jų naujų poskiepių <strong>ir</strong> selekcinių numerių beišeimų įvertinimas, renkami duomenis paveldėjimo studijoms <strong>ir</strong> genetinei analizei.Bendradarbiaujant su Genevos tyrimų stotimi, įrengti 54 vegetatyvinių obelųposkiepių atsparumo d<strong>ir</strong>vos nuovargiui tyrimai ex situ, į kuriuos įtraukti labiausiaipaplitę pasaulyje, naujausi, perspektyvūs, įva<strong>ir</strong>iose selekcijos centruose sukurti beitaip pat įva<strong>ir</strong>ios genetinės kilmės <strong>poskiepiai</strong>. Kitame bendrame tyrime įvertinami šiųposkiepių adaptaciniai mechanizmai įva<strong>ir</strong>aus lygio pH d<strong>ir</strong>vose.Išvados. 1. Poskiepiai – vienas svarbiausių intensyvios sodininkystės veiksnių.Daugelis pasaulio šalių vykdo poskiepių selekcines programas, kuriami naujomis savybėmis<strong>ir</strong> atsparumu neigiamiems biotiniams <strong>ir</strong> abiotiniams veiksniams pasižymintys<strong>poskiepiai</strong>, todėl jų tyrimai Lietuvos agroklimato sąlygomis turi būti tęsiami.114
2. Per pastaruosius du dešimtmečius LSDI išt<strong>ir</strong>ta <strong>ir</strong> t<strong>ir</strong>iama per 30 obelų, 15 kriaušių,6 slyvų, 28 vyšnių <strong>ir</strong> trešnių <strong>poskiepiai</strong>. Plačiausiai <strong>ir</strong> išsamiausiai t<strong>ir</strong>iami obelų<strong>poskiepiai</strong> – po atliktų tyrimų rajonuoti <strong>poskiepiai</strong>, sk<strong>ir</strong>ti intensyviai verslinei sodininkystei:žemaūgiai P 60, B.396, M.9 bei nykštukiniai P 22 <strong>ir</strong> P 59.3. LSDI sukurti ištvermingi žiemai kriaušių <strong>poskiepiai</strong> K.11 <strong>ir</strong> K.16, kaip <strong>ir</strong>Lenkijos selekcijos S1 poskiepis, po atliktų tyrimų rajonuoti <strong>Lietuvoje</strong>.4. Poskiepių tyrimai atliekami bendradarbiaujant su daugeliu Europos šalių <strong>ir</strong>JAV mokslo įstaigomis bei privačiomis kompanijomis.Gauta 2008-07-21Parengta spausdinti 2008-08-07Literatūra1. Bite A., Kviklys D., Univer T., Lukut T. 2004. The beginning of the project„Baltic fruit rootstock studies“. Acta Horticulturae, 658(1): 437–440.2. Bite A., Kviklys D., Haak E., Lukut T. 1999. International project „Baltic fruitrootstock studies“. Apple rootstocks for intensive orchards. Warszawa, 17–19.3. Callesen O. 1998. Recent developments in cherry rootstock research. ActaHorticulturae, 468: 219–228.4. Duchovskis P., Kviklys D., Kawecki Z., Petronis P., Kviklienė N. 2000. Impactof rootstock and <strong>ir</strong>rigation on apple bud differentiation and flowering initiation.Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 19(3): 352–358.5. Franken-Bembenek S. 1998. Gisela 5 (148/2) – dwarfing rootstock for sweetcherries. Acta Horticulturae, 468: 279–283.6. Haak E., Kviklys D., Lepsis J. 2006. Comparison of Cydonia and Pyrusrootstocks in Estonia, Latvia and Lithuania. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė,25(3): 322–326.7. Kviklienė N., Kviklys D. 2001. Obelų vegetatyvinių poskiepių įtaka ‘Jonagold’ <strong>ir</strong>Melrose vaisių sunokimui <strong>ir</strong> kokybei. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 20(1): 25–34.8. Kviklienė N., Kviklys D. 2006. Rootstock effect on maturity and quality of‘Auksis’ apples. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 25(3): 258–263.9. Kviklys A. 1977. Žemaūgiai vaismedžiai. Mokslas, Vilnius.10. Kviklys D., Uselis N., Kviklienė N. 1999. Rootstock effect on ‘Jonagold’ appletree growth, yield and fruit quality. Apple rootstocks for intensive orchards.Warszawa, 67–69.11. Kviklys D. 1999. Slyvų veislių <strong>ir</strong> poskiepių tyrimas sode. Sodininkystė <strong>ir</strong>daržininkystė, 18(4): 38–45.12. Kviklys D. 2000. Paprastojo svarainio (Cydonia oblonga Mill) sėkliniai <strong>poskiepiai</strong>kriaušėms. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 19(2): 23–25.13. Kviklys D. 2004. Apple rootstock effect on the quality of planting material. ActaHorticulturae, 658(2): 641–646.14. Kviklys D. 2005. Poskiepių įtaka ‘Konferencinė’ kriaušių vegetatyvinei <strong>ir</strong>generatyvinei raidai. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 24(2): 3–10.15. Kviklys D., Kviklienė N. 2002. Effect of rootstock on apple quality and storability.Folia Horticulturae, 14(1): 227–233.115
16. Kviklys D., Kviklienė N. 2007. Akiavimo aukščio įtaka obelų su M.26, M.9 P 22<strong>ir</strong> P 59 <strong>poskiepiai</strong>s augimui <strong>ir</strong> produktyvumui. Sodininkystės <strong>ir</strong> daržininkystėsmokslo tyrimai, 20: 87–91.17. Kviklys D., Kviklienė N. 2008. Akiavimo aukščio <strong>ir</strong> poskiepių įtaka obelųvegetatyviniam <strong>ir</strong> generatyviniam vystymuisi. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė,27(1): 9–14.18. Kviklys D., Lanauskas J. 2007. Effect of budding height and rootstocks on thequality of apple planting material. Acta Horticulturae, 732: 141–144.19. Kviklys D., Lanauskas J., Sakalauskaitė J. 2007. Poskiepių <strong>ir</strong> d<strong>ir</strong>vos nualinimoįtaka ‘Auksio’ veislės obelų sodinukų kokybei. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė,26(1): 29–34.20. Kviklys D., Kviklienė N. 2004. Pear rootstock effect on growth, productivityand fruit internal quality. Acta Horticulturae, 658(1): 359–364.21. Kviklys D., Kviklienė N. 2005. Vegetatyvinių <strong>ir</strong> sėklinių poskiepių įtaka kriaušiųvaisių kokybei. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 24(2): 11–19.22. Kviklys D., Stankienė J. 2005. Sodinamosios medžiagos sveikatingumo įtakaobelų veislės Šampion augimui <strong>ir</strong> derėjimui jauname sode. Sodininkystė <strong>ir</strong>daržininkystė. 24(4): 48–56.23. Kviklys D., Stankienė J., Kemp H. 2006. Sodinamosios medžiagos sveikatingumoįtaka obelų augimui <strong>ir</strong> derliui. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 25(4): 62–71.24. Kviklys D., Uselis N., Kvikliene N. 2007. Rootstock and budding height effecton apple tree performance in the young orchard. Acta Horticulturae, 732:145–14925. Lanauskas J. 2005 a. Vyšnių <strong>ir</strong> trešnių poskiepių tyrimas sode. Sodininkystė <strong>ir</strong>daržininkystė. Ataskaitinės mokslinės konferencijos medžiaga. Babtai, 18: 3–8.26. Lanauskas J. 2005 b. Evaluation of rootstocks for sour cherry cv. ‘VytenuZvaigzde’. Fruit growing, 17(2): 217–220.27. Lanauskas J. 2006. Effect of rootstock on growth and yield of plum tree cvs.‘Stanley’ and ‘Kauno vengrinė’. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 25(3): 243–249.28. Lanauskas J., Kviklys D. 2006. Stone fruit rootstock research in Lithuania.Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 25(4): 170–178.29. Lanauskas J., Kviklys D., Uselis N. 2007. Evaluation of rootstocks for sweetcherry cv. ‘Vytenu rozine’. Acta Horticulturae, 732: 335–339.30. Quamme H. A., Hampson C. R., Brownlee R. T. 1998. Use of planting depth andbudding height to modify vigour control of Ottawa 3 apple rootstock. CanadianJournal of Plant Sciences, 78: 353–355.31. Robinson T. L., Fazio G., Aldwinckle H. S., Hoying S. A., Russo N. 2006. Fieldperformance of Geneva ® apple rootstocks in the Eastern USA. Sodininkystė <strong>ir</strong>daržininkystė, 25(3): 181–191.32. Robinson T. L., Moreno Sánchez M. Á., Webster A. D. & Hoying S. A. 2004.Performance of elite Cornell Geneva apple rootstocks in long-term orchard trialson growers farms. Acta Horticulturae, 658(1): 221–229.33. Rozpara E., Grzyb Z. 1998. Growth and yielding of some plum cultivars graftedon ‘Wangenheim Prune’ seedlings. Acta Horticulturae, 478: 87–90.116
34. Rumberger A., Yao S., Merwin I. A., Nelson E. B., Thies J. E. 2004. Rootstockgenotype and orchard replant position rather than soil fumigation or compostamendment determine tree growth and rhizosphere bacterial community compositionin an apple replant soil. Plant and Soil, 264: 247–260.35. Sakalauskaitė J., Kviklys D., Lanauskas J., Duchovskis P. 2006. Biomass production,dry weight partitioning and leaf area of apple rootstocks under droughtstress. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 25(3): 283–291.36. Sakalauskaitė J., Kviklys D., Lanauskas J., Kviklienė N., Uselis N., Duchovskis P.2007 a. Gentinio d<strong>ir</strong>vos nualinimo poveikis fotosintetinių pigmentų kiekiui obelųlapuose. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 26(4): 70–76.37. Sakalauskaitė J., Šikšnianienė J. B., Kviklys D., Urbonavičiūtė A., Samuolienė G.,Šabajevienė G., Lanauskas J., Duchovskis P. 2007 b. Sausros sukelto streso poveikisobelų poskiepių fitohormonų sistemos kitimui. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė,26(1): 35–44.38. Šabajevienė G., Kviklys D., Duchovskis P. 2006. Rootstock effect on photosyntheticpigment formation in leaves of apple cv. ‘Auksis’. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė,25(3): 357–363.39. Šabajevienė G., Kviklys D., Kviklienė N., Kasiulevičiūtė A., Duchovskis P.2006 a. Poskiepių įtaka obelų vaismedžių fotosintezės sistemos veiklai.Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 25(4): 79–87.40. Šabajevienė G., Kviklys D., Samuolienė G., Sasnauskas A., Duchovskis P. 2007.Seasonal patterns of carbohydrates in apple tree cv. ‘Auksis’ on different rootstocks.Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 26(3): 159–165.41. Šumskis A. 1986 a. Obelų sėklinių poskiepių auginimas polietileniniuose šiltnamiuose.Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 4: 21–27.42. Šumskis A. 1986 b. D<strong>ir</strong>vos ruošimas obelų poskiepiams pakartotinai auginti polietileniniuosešiltnamiuose. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 4: 29–35.43. Šumskis A. 1997. Vegetatyviniai <strong>poskiepiai</strong> vyšnioms <strong>ir</strong> trešnėms skiepyti.Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 16(1): 22–28.44. Šumskis A. 1998. Žemaūgių intarpų trešnėms įvertinimas sode. Sodininkystė <strong>ir</strong>daržininkystė, 17(1): 47–52.45. Šv<strong>ir</strong>inas S. 1986. Sėkliniai obelų <strong>poskiepiai</strong>. Agropramoninis komitetas,Vilnius.46. Vercammen J. 2004. Dwarfing rootstocks for sweet cherries. Acta Horticulturae,658: 307–311.47. Webster A. D. 1993. New dwarfing rootstocks for apple, pear, plum and sweetcherry – a brief review. Acta Horticulturae, 349: 145–153.48. Wertheim S. J. 1998. Rootstock guide: Apple, pear, cherry, European plum. FruitResearch Station, Wilhelminadorp, The Netherlands.49. Отто Г., Винклер Х. Проблемы почвоутомления и борьбы с ним в насажденияхяблони. Берлин, 1981.117
SODININKYSTĖ IR DARŽININKYSTĖ. SCIENTIFIC ARTICLES. 2008. 27(3).Rootstocks of fruit crops in LithuaniaD. Kviklys, J. LanauskasSummaryEvaluation of all fruit crop rootstocks is being performed at the Lithuanian Institute ofHorticulture. The most comprehensive studies are established with apple rootstocks, but pear,plum and cherry rootstocks research is enlarging too. More than 30 apple, 15 pear, 6 plum and28 cherry rootstocks were evaluated during the last two decades. Dwarfing rootstocks P 60,B.396 and M.9 and superdwarf P 22 and P 59 were registered for intensive orchards in Lithuania.Two winterhardy pear rootstocks K.11 and K.16 were selected at LIH. These rootstocks alongwith polish S1 are recommended for Lithuania. Rootstock research projects are establishedin following d<strong>ir</strong>ections: rootstock and location interaction; budding high effect on rootstockperformance; interstock trials; rootstock effect on fruit quality, ripening time and fruit storage;rootstock and tree training system; v<strong>ir</strong>us status of apple planting material on different rootstocks;rootstock and soil sickness in nursery and orchard; rootstock adaptability to soil pH; rootstockresistance to Phytophtora; rootstock response to <strong>ir</strong>rigation; rootstock effect on tree physiologicalparameters and flower physiology; rootstock effect on tree nutrition; rootstock and dry matteraccumulation. Numerous rootstock projects are performed in collaboration with scientific institutionsand private companies from Latvia, Estonia, Belarus, Poland, The Netherlands and USA.Key words: Cydonia × oblonga, Malus × domestica, investigation, Prunus, Pyrus × communis,rootstock.118