PRITARTA<strong>Panevėžio</strong> <strong>rajono</strong> <strong>savivaldybė</strong>s tarybos2011 m. kovo 17 d.sprendimu Nr. T-PATVIRTINTAĖriškių Juozo Balčikonio pagrindinės mokyklosdirektoriaus 2011 m. kovo d. įsakymu Nr.PANEVĖŽIO RAJONO ĖRIŠKIŲ JUOZO BALČIKONIO PAGRINDINĖS MOKYKLOS2011–2013 METŲ STRATEGINIS ŠVIETIMO PLANASI. ĮVADASStrateginis <strong>švietimo</strong> planas – mokyklos bendruomenės veiksmų ir sprendimų visuma, nes jis padeda mokyklai įgyvendinti ilgalaikiustikslus, diegti naujoves ir stimuliuoti kaitą.<strong>Panevėžio</strong> <strong>rajono</strong> Ėriškių Juozo Balčikonio pagrindinės mokyklos 2011–2013 metų strateginis <strong>švietimo</strong> planas yra mokyklos2005–2010 metų strateginio plano tęsinys.Planą rengė mokyklos direktoriaus įsakymu sudaryta darbo grupė.Rengiant mokyklos strateginį planą buvo laikomasi viešumo, partnerystės, bendravimo ir bendradarbiavimo principų.<strong>Panevėžio</strong> <strong>rajono</strong> Ėriškių Juozo Balčikonio pagrindinės mokyklos 2011–2013 metų strateginis <strong>švietimo</strong> planas parengtas vadovaujantisšiais dokumentais:Valstybinės <strong>švietimo</strong> strategijos 2003–2012 metų nuostatais, patvirtintais Lietuvos Respublikos Seimo 2003 m. liepos 4 d. nutarimuNr. IX-1700;<strong>Panevėžio</strong> <strong>rajono</strong> 2009–2015 metų strateginiu plėtros planu, patvirtintu <strong>Panevėžio</strong> <strong>rajono</strong> <strong>savivaldybė</strong>s tarybos 2009 m. sausio 29 d.sprendimu Nr. T-20;<strong>Panevėžio</strong> <strong>rajono</strong> 2010–2012 metų strateginiu veiklos planu, patvirtintu <strong>Panevėžio</strong> <strong>rajono</strong> <strong>savivaldybė</strong>s tarybos 2010 m. vasario 24 d.sprendimu Nr. T-29;<strong>Panevėžio</strong> <strong>rajono</strong> <strong>savivaldybė</strong>s bendrojo lavinimo mokyklų tinklo pertvarkos 2005–2012 metų bendruoju planu, patvirtintu <strong>Panevėžio</strong><strong>rajono</strong> <strong>savivaldybė</strong>s tarybos 2010 m. sausio 21 d. sprendimu Nr. T-2;Mokyklos bendruomenės poreikių tyrimo duomenimis, jos pedagoginės ir kultūrinės veiklos patirtimi ir kt.;Mokyklos veiklos kokybės įsivertinimo rezultatais;Mokyklos bendruomenės narių patirtimi ir pasiūlymais.
II. SITUACIJOS ANALIZĖ1. Išorinių veiksnių analizė (PEST)1.1. Politiniai-teisiniai veiksniaiLietuvos Respublikos Vyriausybė skiria dėmesį Švietimo reformai, bet jis nepakankamas. Šiuo metu pagrindinis Lietuvos švietimuikeliamas uždavinys – ugdyti savarankišką, atsakingą, visą gyvenimą savo gebėjimus tobulinti pajėgiantį asmenį. Mokykla, kaip biudžetinė<strong>švietimo</strong> paslaugas teikianti organizacija, yra priklausoma nuo šalyje ir rajone formuojamos <strong>švietimo</strong> politikos, t. y. nuo Švietimo ir moksloministerijos bei steigėjo <strong>Panevėžio</strong> <strong>rajono</strong> <strong>savivaldybė</strong>s tarybos sprendimų. Politiniai veiksniai turi įtakos visai mokyklos padėčiai, mokyklosbendruomenės narių suinteresuotumui ugdymo kokybe. Mokykla savo veiklą grindžia Lietuvos Respublikos Konstitucija, Lietuvos Respublikos<strong>švietimo</strong> įstatymu, Vaiko teisių konvencija, Lietuvos Respublikos Vyriausybės nutarimais, Švietimo ir mokslo ministro įsakymais, kitais teisėsaktais, Valstybinės <strong>švietimo</strong> strategijos 2003–2012 metų nuostatais, <strong>Panevėžio</strong> <strong>rajono</strong> <strong>savivaldybė</strong>s mokyklų bendrojo lavinimo mokyklų tinklopertvarkos 2005–2012 metų bendruoju planu, pagal kurį jau nuo 2010 m. rugsėjo 1 d. mokykloje nebevykdomai pagrindinio ugdymo programosII dalis.1.2. Ekonominiai veiksniaiŠalies <strong>švietimo</strong> finansavimas priklauso nuo ekonominės būklės. Nors švietimas šalyje laikomas prioritetine sritimi, <strong>švietimo</strong> sistemafinansuojama nepakankamai. Šalies ūkį užklupusi finansų krizė palietė ir mūsų mokyklą – sumažėjo gyventojų pajamos, padidėjo nedarbas.Daugėja šeimų, gyvenančių iš socialinių pašalpų. Į prašymą paremti mokyklą pervedant 2 proc. gyventojų pajamų mokesčio kasmet atsiliepia vismažiau mokinių tėvų, nes dauguma jų yra bedarbiai.Mokykla – asignavimų valdytoja. Mokinio krepšelio lėšų nepakanka mokytojų darbo užmokesčiui ir socialinio draudimo įmokomsmokėti, ugdymo planui realizuoti; pagal poreikį – iš <strong>savivaldybė</strong>s biudžeto lėšų skiriama pakankamai.Vykdant mokyklų tobulinimo programą atsiranda galimybė mokykloms įsigyti papildomų ugdymo proceso priemonių, baldų, renovuotimokyklas. Tačiau dėl mažo mokinių skaičiaus mūsų mokyklos dalyvavimo šiose programose galimybės ribotos.1.3. Socialiniai veiksniaiMokykla įsikūrusi Ėriškių miestelyje, kuris ne kartą pripažintas gražiausia <strong>rajono</strong> gyvenviete. Didžioji miestelio gyventojų dalis dirbažemės ūkio bendrovėje. Yra ūkininkaujančių žmonių Tačiau miestelis sensta, mažėja jaunų šeimų. O atsikėlusios gyventi jaunos šeimos vaikusleidžia į mokyklas <strong>Panevėžio</strong> mieste, kadangi patys ten dirba. Vis daugiau tėvų, jaunimo išvažiuoja uždarbiauti į užsienį. Nepalanki mokyklosdemografinė padėtis. <strong>Dėl</strong> minėtų veiksnių vaikų skaičius mokykloje mažėja. Todėl visi klasių komplektai jungtiniai. Ypač smarkiai sumažėjomokinių mokyklai tapus aštuonmete. 48,7 proc. mokinių yra socialiai remtini.Mokykla rūpinasi pilietinio, kultūrinio ir tautinio tapatumo ugdymu. Pilietiškumo įgūdžių mokiniai įgyja dalyvaudami mokyklosbendruomenės gyvenime (savivaldos institucijų veikloje, įvairiuose renginiuose ir pan.). Mokykloje organizuojamos talkos, socialinė veikla,vyksta pilietinės tematikos edukacinės kelionės ir ekskursijos. Mokykloje kasmet rengiamos ir vykdomos vaikų bei paauglių nusikalstamumoprevencijos programos, organizuojami įvairūs renginiai, skirti žalingų įpročių prevencijai.Mokykla dalyvauja šalies projekte „Drąsinkime ateitį“, į projekto veiklą įtraukiami buvę mūsų mokyklos mokiniai.1.4. Technologiniai veiksniai