Daržovių selekcijos raida ir pasiekimai - SodininkystÄ ir daržininkystÄ
Daržovių selekcijos raida ir pasiekimai - SodininkystÄ ir daržininkystÄ
Daržovių selekcijos raida ir pasiekimai - SodininkystÄ ir daržininkystÄ
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
agurkų linijos (Dambrauskas, 1998; 2001 a; 2001 b), atsparios ligoms pomidorųlinijos, tarp jų <strong>ir</strong> su vyriškuoju sterilumu (Bartkaitė, 1997; Bartkaitė, Jankauskienė,1998). Panaudojus grįžtamuosius kryžminimus, sukurti lietuviškų morkų veislių analogaisu citoplazminiu, „petaloid“ tipo vyriškuoju sterilumu (Gaučienė,1996, 1997).Įvertinta morkų CVS linijų <strong>ir</strong> testerių kombinacinė galia hibriduose (Karklelienė,2001; Karklelienė <strong>ir</strong> kt., 2005).Selekcinio darbo kryptis – daržo augalų <strong>selekcijos</strong> <strong>ir</strong> biotechnologijos pagrindųplėtimas, veislių kūrimas, jų genofondo tyrimas, saugojimas bei gausinimas.Panaudojant vietinį genofondą, siekiama sukurti rinkos reikalavimus atitinkančiasdaržovių veisles <strong>ir</strong> hibridus. Naujoms veislėms <strong>ir</strong> hibridams kurti taikomi <strong>selekcijos</strong>procesą spartinantys metodai: poliploidizacija, hibridizacija, įva<strong>ir</strong>ūs atrankos būdai.Šiuo metu daržovių <strong>selekcijos</strong> mokslinis darbas vykdomas pagal programą „Daržoaugalų požymių bei savybių genetinės prigimties tyrimai, <strong>selekcijos</strong> procesų optimizavimas,siekiant sukurti rinkos reikalavimus atitinkančias veisles <strong>ir</strong> hibridus“.Rezultatai. Viso daržovių <strong>selekcijos</strong> mokslo rezultatas – daugiau kaip 60 daržoaugalų veislių. Šiuo metu 23 veislės <strong>ir</strong> hibridai yra Nacionaliniame augalų veislių2008 m. sąraše bei ES daržovių rūšių veislių bendrajame kataloge. Mažai paplitusiųdaržovių <strong>ir</strong> prieskoninių augalų kolekcijoje auginama per 60 rūšių augalų. T<strong>ir</strong>tos jųauginimo <strong>ir</strong> dauginimo technologijos, atrinkti Lietuvoje tinkami auginti augalai, dauginamajų sėkla. Atlikti įva<strong>ir</strong>ių daržovių selekciniai darbai pagal atsk<strong>ir</strong>us projektus.Vieni iš svarbesnių projektų; „Daržo augalų veislių <strong>ir</strong> linijų reprodukcinių savybiųtyrimai ex situ <strong>ir</strong> in vitro“ (Genofondas), „Lietuviškų daržo augalų veislių kokybėsgerinimas <strong>ir</strong> įvertinimas pagal ES IVS sistemą“, „Ekologinės sėklininkystės sistemoskūrimas“.Vykdant tyrimus <strong>ir</strong> projektus, gauti reikšmingi rezultatai apie daržovių veisliųkokybę, jų adaptaciją, konkurencingumą, veikiant aplinkos sąlygoms <strong>ir</strong> kitiems veiksniams.Vienas iš svarbesnių pasiektų rezultatų – veislių įrašymas į ES daržovių rūšiųveislių bendrąjį katalogą. Atlikti tyrimai rodo daržovių veislių genetinės prigimtiesreikšmę.Prie daržovių <strong>selekcijos</strong> mokslo rezultatų (1987–2007 m. laikotarpiu) prisidėjoDaržovių <strong>selekcijos</strong> sektoriaus <strong>ir</strong> kitų instituto skyrių bei laboratorijų mokslo darbuotojai,techninis personalas.Vaisinių daržovių <strong>selekcijos</strong> darbo rezultatas – pomidorų <strong>ir</strong> agurkų veislės beihibridai. G. Visockienė nuo 1973 m. kartu su J. Mačiu vykdė pomidorų selekcijąlauko sąlygomis, o vėliau <strong>ir</strong> šiltnamiuose. Ji sukaupė <strong>ir</strong> ištyrė labai gausią kolekciją,kuri yra naudojama iki šių dienų naujoms veislėms <strong>ir</strong> hibridams kurti. 1973–1994 m.darbo laikotarpiu Lietuvos sodininkystės <strong>ir</strong> daržininkystės institute viena <strong>ir</strong> kartu subendraautoriais G. Visockienė sukūrė 10 naujų pomidorų veislių: ‘Dručiai’, ‘Balčiai’,‘Skariai’, ‘Slapukai’, ‘Viltis 2’, ‘Svara’, ‘Aušriai’, ‘Laukiai’, ‘Milžinai’, ‘Rutuliai’.Parašė daug mokslinių <strong>ir</strong> populiariųjų straipsnių. Svarbiausios publikacijos: „Daržovių<strong>ir</strong> bulvių auginimas“, 1985 m.; „Pomidorai lauke <strong>ir</strong> pavasariniuose šiltnamiuose“,1998 m.; „Jaunajam daržininkui“, 1989 m.; „Pomidorai“, 2003 m.1974–2004 m. imuniteto <strong>ir</strong> heterozinių hibridų pomidorų <strong>selekcijos</strong> srityje d<strong>ir</strong>boO. Bartkaitė. Mokslinio darbo rezultatas – du heteroziniai hibridai: ‘Sveikutis’<strong>ir</strong> ‘P<strong>ir</strong>mutis’, tarplinijinis indeterminantinio tipo hibridas ‘Vaisa’. Naujai sukurtas167