SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Tyrimai atlikti nustatant Lietuvoje užaugintų <strong>ir</strong> įvežamų ekologiniams ūkiamssk<strong>ir</strong>tų sėklų mikrobiologinį užterštumą, nustatant su sėklomis plintančių fitopatogenųkompleksus, įvertinant beicų su sk<strong>ir</strong>tingomis veikliosiomis medžiagomis, biologiniųpreparatų <strong>ir</strong> terminio sėklų priešsėjinio apdorojimo galimybes <strong>ir</strong> efektyvumą.Atlikti 2002–2004 m. tyrimai parodė, kad morkų ‘Svalia’° F 1<strong>ir</strong> svogūnų ‘Lietuvosdidieji’ sėklos buvo gausiai užkrėstos Alternaria, Fusarium, Aspergillus <strong>ir</strong> Penicilliumgenčių mikromicetais. T<strong>ir</strong>ti beicai Cruiser OSR (tiametoksamas 280 g l -1 , fludijoksonilas8 g l -1 , metalaksilas-M 33,3 g l -1 ), Kemikar T (karboksinas 200 g l -1 , t<strong>ir</strong>amas200 g l -1 ) <strong>ir</strong> mišinys Actara 25 WG + Maxim 025 FS (tiametoksamas 250 g kg -1 +fludijoksonilas 25 g l -1 ) apsaugojo sėklas nuo patogeninių grybų <strong>ir</strong> turėjo poveikį daigumui.Laboratorinių tyrimų metu svogūnų <strong>ir</strong> morkų beicuotų sėklų daigumas padidėjo2–13 %, lauko bandymų sąlygomis – 18,5–24,4 %. Geriausi rezultatai gauti variantuosesu beicais Kemikar T (5,0 l 100 kg -1 ) <strong>ir</strong> Cruiser OSR (1,5 l 100 kg -1 ): beicų biologinisefektyvumas morkų pasėlyje siekė 90,39 % <strong>ir</strong> 76,92 %, svogūnuose – 75,49 % <strong>ir</strong>63,21 % (Survilienė <strong>ir</strong> kt., 2005 a).2007 m. atliekant kompleksinius tyrimus kartu su Botanikos instituto mokslininkais,išt<strong>ir</strong>tos Lietuvoje užaugintos <strong>ir</strong> iš užsienio įvežamos daržovių sėklos, sk<strong>ir</strong>tosekologiniams ūkiams, nustatant jų užterštumą mikromicetais <strong>ir</strong> bakterijomis, biologiniųpreparatų <strong>ir</strong> terminio sėklų apdorojimo poveikį sėklų užterštumui mažinti. Nustatytassėklų užterštumas mikromicetais <strong>ir</strong> bakterijomis, kuris priklausė tiek nuo daržoviųrūšies, tiek <strong>ir</strong> nuo veislės. T<strong>ir</strong>tų ekologiškai užaugintų daržovių sėklų mikobiotą sudarė23 taksonų mikromicetai. Dažniausiai t<strong>ir</strong>tose daržovių sėklose buvo aptinkamiAlternaria alternata (aptikimo dažnis AD 9,9 %), Fusarium equiseti (AD 2,8 %),Ulocladium oudemansii (AD 2,3 %) <strong>ir</strong> Bipolaris sorokiniana (AD 1,3 %), kurie yrapotencialūs ligų sukėlėjai (Saettler <strong>ir</strong> kt., 1989; Mathur, Kongsdal, 2003; McDonald<strong>ir</strong> kt., 2004). Vidinė bakterinė infekcija buvo nustatyta visuose sėklų mėginiuose,bakterinis užterštumas svyravo tarp 2,0 % <strong>ir</strong> 100 %. Daržovių sėklų apdorojimasbiologiniais preparatais mažino sėklų mikrobiologinį užterštumą nuo 2,0 iki 16,0 %.Efektyviausi iš 7 t<strong>ir</strong>tų preparatų buvo Oksigumat <strong>ir</strong> Izar. Biologiniai preparatai padidinosėklų dygimo energiją. Agurkų, burokėlių, pomidorų, morkų, ridikėlių sėklų m<strong>ir</strong>kymasAgronom effect, Bioforce <strong>ir</strong> Penergetic-p t<strong>ir</strong>paluose teigiamai veikė daigų augimąbei vystymąsi. Termiškai paveiktos morkų, ridikėlių, agurkų <strong>ir</strong> pomidorų sėklos buvomažiau užterštos mikromicetais <strong>ir</strong> bakterijomis, palyginti su nekaitintomis sėklomis,grybinis užterštumas sumažėjo 73,68–99,17 %, bakterinis – 89,47–100 %. Kaitinimasneturėjo neigiamos įtakos sėklų dygimo energijai (Survilienė, 2007).2003–2006 m. vykdytas prioritetinės krypties Lietuvos mokslinių tyrimų <strong>ir</strong> eksperimentinėsplėtros VMSF projektas „Mikotoksinų kaupimosi maiste dėsningumai<strong>ir</strong> prevencinių saugos priemonių sukūrimas“. Tyrimų dalies „Toksinų producentųkaupimosi dėsningumai daržovėse, vaisiuose, prieskoniniuose augaluose lauko <strong>ir</strong>sandėliavimo sąlygomis bei juos lemiančių veiksnių tyrimai“ tikslai: įvertinti daržovių,vaisių <strong>ir</strong> prieskoninių augalų užsikrėtimą mikromicetais, atsižvelgiant į kiekvienoaugalo brendimo laiką <strong>ir</strong> biologinius savitumus; parengti technologines priemonesmikotoksinus produkuojančių mikromicetų plitimui <strong>ir</strong> funkcionavimui apriboti; įvertintiprevencines saugos priemones, mažinančias sodo <strong>ir</strong> daržo augalų užsikrėtimąmikotoksinus produkuojančiais mikromicetais (Raila <strong>ir</strong> kt., 2005; Survilienė <strong>ir</strong> kt.,318