SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>ir</strong> sporuliacijai nustatyti – inokuliuojant lapus sporų suspensija 10 6 sporų ml -1 . Laikantapkrėstus augalus +15 °C temperatūroje, esant 90 % santykiniam oro drėgniui, 8 dienas<strong>ir</strong> po to +22 °C – 5 dienas, P. destructor sporuliacija tęsėsi 4–8 dienas (Bulovienė,Survilienė, 2006 b).Svogūnuose netikrosios miltligės plitimas <strong>ir</strong> intensyvumas taip pat priklauso nuopalankių infekcijai meteorologinių sąlygų: infekcija pradeda plisti, kai vidutinė trijųparų oro temperatūra yra +14–16 °C, santykinis oro drėgnis – 87,5–96 %, vidutinisparos kritulių kiekis – 1,8 mm. Pažeistų augalų padaugėjo iki 89 %, o ligos intensyvumassiekė 66,6 % (Bulovienė <strong>ir</strong> kt., 2006).T<strong>ir</strong>iant augalų apsaugos priemonių slopinantį poveikį P. destructor <strong>ir</strong> efektyvumąinfekciniam procesui, 2004–2007 m. tyrimais nustatytas fungicidų Acrobat Plus(dimetomorfas 90 g kg -1 , mankocebas 600 g kg -1 ), Amistar 250 SC (azoksistrobinas250 g l -1 ), Infinito SC 687,5 (fluopikolidas 62,5 g l -1 , propamokarbo HCL 625 g l -1 ),Penncozeb 75 DG (mankocebas 750 g kg -1 ) <strong>ir</strong> Signum 334 WG (pyraklostrobinas67 g kg -1 , boskalidas 267 g kg -1 ) biologinis efektyvumas slopinant netikrosios miltligėsplitimą ‘Stuttgarter Riesen’ veislės svogūnų pasėliuose. Tyrimų metais meteorologinėssąlygos buvo palankios netikrajai miltligei plisti. P<strong>ir</strong>mi ligos požymiai svogūnų pasėliuosenustatyti liepos pradžioje. Trys purškimai svogūnų derlingųjų vegetatyviniųdalių vystymosi tarpsniu (BBCH 20–47) efektyviai slopino ligos plitimą; fungicidųefektyvumas siekė 74,38–89,36 %. Purkštų fungicidais svogūnų gautas 4,3–26,3 %didesnis ropelių derlius (Survilienė <strong>ir</strong> kt., 2008).Plėtojant integruotą daržo augalų apsaugos nuo ligų <strong>ir</strong> kenkėjų sistemą, svarbusdėmesys sk<strong>ir</strong>iamas savalaikiam <strong>ir</strong> tikslingam patogeninių organizmų nustatymui <strong>ir</strong>identifikavimui. Nuo 2003 m. pradėti daržo augalų grybinių, bakterinių <strong>ir</strong> v<strong>ir</strong>usinių ligųsukėlėjų kompleksiniai tyrimai, apimantys ligų simptomų analizę, sukėlėjų biologinesypatybes bei apsaugos priemonių pritaikymą. Nustatyta Brassica L. genties daržovesbei Lycopersicon esculentum Mill. pažeidžiančių fitopatogeninių mikroorganizmų rūšiųįva<strong>ir</strong>ovė <strong>ir</strong> jų pas<strong>ir</strong>eiškimo ypatybės priklausomai nuo meteorologinių bei agrotechniniųsąlygų sk<strong>ir</strong>tingose šalies agroklimato zonose. Taip pat atrinkti v<strong>ir</strong>ulentiškiausi grybinių,bakterinių <strong>ir</strong> v<strong>ir</strong>usinių ligų sukėlėjų kamienai Lietuvoje auginamų kopūstų <strong>ir</strong> pomidorųveislių bei hibridų atsparumo įvertinimui, išt<strong>ir</strong>tos <strong>ir</strong> rekomenduotos efektyvios apsaugospriemonės daržovių derliaus nuostoliams sumažinti <strong>ir</strong> kokybei pagerinti, siekiant gerosprodukcijos kokybės <strong>ir</strong> standartų, atitinkančių ES reikalavimus.Vertinant Brassica L. daržovių ligotumą įva<strong>ir</strong>iuose šalies regionuose, nustatyta,kad viena pagrindinių ligų pramoniniuose daržovių pasėliuose yra juodoji dėmėtligė(Alternaria brassicae, Alternaria brassicicola), kuria buvo užsikrėtę 3,12–69,79 %įva<strong>ir</strong>ių veislių <strong>ir</strong> rūšių daržovių. Alternaria spp. patogeninių rūšių pažeidimus lemiasodinimo laikas, tręšimas bei meteorologinės sąlygos vegetacijos metu. Dėl nesubalansuototręšimo pradeda trūkti Ca, tam ypač jautrūs vidutinio vėlyvumo pekininiaibastučiai <strong>ir</strong> baltagūžiai kopūstai. Pažeidimo vietose dažniausiai įsiveisia antrinėinfekcija – šlapiasis puvinys (Pseudomonas sp.). Pat<strong>ir</strong>iama daug nuostolių derliauslaikymo metu. Bakterinių puvinių sukėlėjai Erwinia carotovora subsp. carotovora <strong>ir</strong>Xanthomonas campestris pv. campestris bei jų kamienai sk<strong>ir</strong>iasi patogeninėmis savybėmis.Išsk<strong>ir</strong>tos stipraus, vidutinio <strong>ir</strong> silpno v<strong>ir</strong>ulentiškumo grupės. Bakterinių puviniųsukėlėjams atsparių baltagūžių kopūstų veislių nenustatyta (Survilienė <strong>ir</strong> kt., 2004).315