SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
didžiausias svogūnų, morkų, burokėlių <strong>ir</strong> baltagūžių kopūstų derlius <strong>ir</strong> geriausiastandartinių derlių išeiga gauta tręšiant trąšomis su nitrifikacijos inhibitoriumi DMPP,prekinis pavadinimas Entec-Avant. T<strong>ir</strong>tos trąšos neturėjo esminės įtakos biocheminiamsrodikliams <strong>ir</strong> nedidino nitratų kiekio daržovėse (Bundinienė <strong>ir</strong> kt., 2008). Minėtos trąšos,esant kritulių kiekiui, artimam daugiamečiam vidurkiui, padidino burokėlių lapųplotą. Visos naudotos trąšos, esant kritulių kiekiui, artimam daugiamečius vidurkiui,padidino fotosintezės pigmentų kiekį burokėlių lapuose. Grynasis fotosintezės produktyvumasiki liepos mėn. didėjo, o rugpjūčio mėn. sumažėjo iki nulio (Šikšnianienė<strong>ir</strong> kt., 2007 a). Vokietijoje atliktų tyrimų duomenys rodo, kad trąšos su nitrifikacijosinhibitoriumi didina daržovių derlių, sumažina azoto išsiplovimo nuostolius (Zerulla<strong>ir</strong> kt., 2001).Didžiąją reikalingų maisto medžiagų dalį burokėliai, kaip <strong>ir</strong> kitos daržovės, pasisavinaiš trąšų, išbertų priešsėjinio d<strong>ir</strong>vos paruošimo metu, kitą dalį – iš d<strong>ir</strong>vožemio.Tačiau, augalams augant, vis labiau juntamas maisto medžiagų stygius. 2004–2005 m.išt<strong>ir</strong>ta papildomo tręšimo per lapus t<strong>ir</strong>piomis trąšomis įtaka raudonųjų burokėlių derliui<strong>ir</strong> šakniavaisių kokybei. Geriausias prekinis raudonųjų burokėlių derlius <strong>ir</strong> prekinioderliaus išeiga gauta patręšus tris kartus kalcio salietra (30,0 t ha -1 <strong>ir</strong> 75,6 %) arba dukartus ruduoju nutrifolu <strong>ir</strong> kartą žaliuoju nutrifolu (28,8 t ha -1 <strong>ir</strong> 67,9 %). Sausųjų <strong>ir</strong>t<strong>ir</strong>pių sausųjų medžiagų bei cukraus kiekiai burokėlių šakniavaisiuose mažai priklausėnuo papildomo tręšimo. Nitratų kiekis, tręšiant mineralinėmis trąšomis <strong>ir</strong> tręšiantpapildomai per lapus, buvo didesnis, negu auginant burokėlius be trąšų (Bundinienė<strong>ir</strong> kt., 2007 a). Didžiausias tinkamos realizuoti prekinės produkcijos kiekis gautastręšiant burokėlius per lapus ruduoju nutrifolu du kartus <strong>ir</strong> žaliuoju nutrifolu vienąkartą ( Bundinienė <strong>ir</strong> kt., 2007 b). Tręšiant papildomai per lapus, padidėja daržoviųderlius (Osinska, Kolota, 2002; Elkner, Kaniszewski, 2001; Gutezeit, 2000; Sady<strong>ir</strong> kt., 2005).Morkos. Racionalus morkų tręšimas azotu yra svarbus derlingumo didinimobei šakniavaisių kokybės gerinimo veiksnys. Pavasarį mineralinis azotas nustatomas0–60 cm sluoksnyje. Optimali N min.<strong>ir</strong> N trąšųsuma yra 120 kg ha -1 . Daugiau cukrų <strong>ir</strong>t<strong>ir</strong>piųjų medžiagų buvo azotu netręštose, o karotino <strong>ir</strong> vitamino C – tręštose N 60morkose(Staugaitis, 1995 a). Kelių metų tyrimų duomenys parodė, kad nuo azoto morkųderlius nedidėjo (Staugaitis <strong>ir</strong> kt., 1993). Baltarusijos tyrėjų nuomone, morkoms azototrąšos mažai efektyvios, o kai kuriais metais tręšti azotu netgi nereikia (Аутко, 2004).Per gausiai tręšiant azotu, šakniavaisiuose susikaupia daug vandens <strong>ir</strong> nitratų, dėl tojie labiau serga <strong>ir</strong> būna pažeisti kenkėjų, prasčiau laikosi (Raynal-Lacroix <strong>ir</strong> kt., 1994).2004–2005 m. t<strong>ir</strong>iant kalcio amonio salietros, azoto trąšų su ceolitu bei ceolito(prekinis ženklas ZeoVit EcoAgro) įtaką valgomųjų morkų veislės ‘Samson’ produktyvumui,nustatyta, kad didžiausias morkų prekinis derlius (56,4 t ha -1 ) <strong>ir</strong> jo išeiga(72,7 %) buvo tręšiant azoto trąšomis su ceolitu (N 90 + 30) (Bundinienė <strong>ir</strong> kt., 2006 b).M. Zdravkovic <strong>ir</strong> kitų tyrimų duomenimis, mėšlu tręštos morkos užaugino 48,4 t ha -1 ,kalcio amonio nitratu – 41,5 t ha -1 <strong>ir</strong> tręštos NPK 15-15-15 mišiniu – 41,5 t ha -1 derlių(Zdravkovic <strong>ir</strong> kt., 1997). Tręšimas kalcio amonio salietra padidino fotosintezėspigmentų kiekį morkų lapuose. Didžiausias asimiliacinis morkų lapų plotas buvo patręšusazoto trąšomis su ceolitu arba amonio salietra su ceolitu. Tręšimas azoto trąšomisgrynajam fotosintezės produktyvumui įtakos neturėjo (Šikšnianienė <strong>ir</strong> kt., 2007 b).219