SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
technologijos laboratorijoje, Augalų fiziologijos laboratorijoje bei LŽI Agrocheminiųtyrimų centre.Duomenų patikimumas įvertintas dispersinės analizės metodu, naudojant programą„Anova“, ryšys tarp atsk<strong>ir</strong>ų rodiklių – koreliacinės-regresinės analizės, tarpusavioryšių pobūdis <strong>ir</strong> stiprumas – statistinės takų koeficientų analizės metodais, naudojantprogramą „Stat_eng“ (Tarakanovas, Raudonius, 2003). Kai kurie duomenys matematiškaiapdoroti „Microsoft Excel“ programa.Bandymų laukų d<strong>ir</strong>vožemiai – velėniniai glėjiški pajaurėję (VG 1j) (pagal naująjąd<strong>ir</strong>vožemių klasifikaciją – karbonatingieji sekliai glėjiški išplautžemiai – IDg8-k(Calc(ar)i / Epihypogleyc Luvisols – LVg-p-w-cc), gerai sukultūrinti, pagal granuliometrinęsudėtį – priesmėliai arba lengvi priemoliai ant lengvų ar vidutinio sunkumopriemolių. D<strong>ir</strong>vožemio armuo – 22–28 cm storio. Visais tyrimų metais d<strong>ir</strong>vožemiaibuvo neutralios arba šarminės reakcijos (pH KCl6,8–7,9), mažo ar vidutinio humusingumo(1,5–2,8 %), fosforingi arba didelio fosforingumo (181–380 mg kg -1 ), nuo mažo(100 mg kg -1 ) iki didelio (259 mg kg -1 ) kalingumo, bet daugeliu atvejų mažo (31–60 kg ha -1 ), kartais vidutinio (61–90 kg ha -1 ) azotingumo <strong>ir</strong> turintys daug kalcio <strong>ir</strong>magnio.Meteorologinės sąlygos. Normaliai šilti buvo 1996, 1998 <strong>ir</strong> 2005 m. vegetacijoslaikotarpiai, šiltesni nei daugiamečiai vidutiniai oro temperatūros rodikliaibuvo 1988, 1989, 1992, 1995, 1997, 2006 metų vegetacijos laikotarpiais. Karšta buvo1994, 1999, 2001 <strong>ir</strong> 2002 m., o vėsu – 1990, 2004 <strong>ir</strong> 2007 m. vegetacijos laikotarpiu.Normaliai drėgni buvo 1996, 1997, 2000, 2003 m., sausi – 1988, 1991,1992, 1994,1995, 1998, 1999, 2002 <strong>ir</strong> 2005 m., šlapi – 1989, 1990, 2001, 2004, 2006 <strong>ir</strong> 2007 m.vegetacijos laikotarpiai.Rezultatai <strong>ir</strong> jų aptarimas. Apibendrinti tiksliųjų <strong>ir</strong> gamybinių tyrimų duomenys(Staugaitis, 1997 b) parodė, kad pavasarį mineralinio azoto kiekis d<strong>ir</strong>vožemyjedaugiausia priklauso nuo d<strong>ir</strong>vožemio granuliometrinės sudėties, agrometeorologiniųsąlygų, buvusio priešsėlio <strong>ir</strong> organinių trąšų, vasarą – nuo suintensyvėjusios mikroorganizmųveiklos, rudenį – nuo to, kuri daržovių rūšis auginta <strong>ir</strong> kokia joms azotonorma sk<strong>ir</strong>ta. Priesmėliuose mineralinio azoto yra 22 %, o priemoliuose – 50 <strong>ir</strong> 55 %daugiau negu smėlio d<strong>ir</strong>vožemiuose. Mineralinio azoto mažėja d<strong>ir</strong>vožemio sluosniuigilėjant <strong>ir</strong> jo kiekio svyravimai daug priklauso nuo nitratinio, o mažiau nuo amoniakinioazoto kiekio. Daugiausia azoto lieka po svogūnų auginimo, daug – po morkų,mažiausiai – po vėlyvųjų kopūstų. Didesni jo kiekiai d<strong>ir</strong>vožemyje randami, jei buvotręšta didesnėmis, negu reikėjo augalų derliui išauginti, azoto normomis.Kopūstinės daržovės. Kopūstams azotas labai svarbus. Netgi <strong>ir</strong> nedidelisšio mitybos elemento trūkumas labai sumažina derlingumą, o dėl jo pertekliaus pablogėjaderliaus kokybė <strong>ir</strong> laikymasis sandėliuojant. Tyrimai, vykdyti 1982–1984 m.Vilniaus rajono Maišiagalos daržininkystės ūkyje, 1986–1989 m. – LSDI <strong>ir</strong> Lietuvosspecializuotuose daržininkystės ūkiuose, esančiuose įva<strong>ir</strong>iose klimato zonose, tręšiant60 t ha -1 mėšlo, parodė, kad kopūstams rekomenduojama N 180norma (Jurkšaitis,Lankauskas, 1991; Staugaitis, Putelis, 1993; Staugaitis <strong>ir</strong> kt., 1993; Staugaitis, 1997 a).Taip tręšiant, gautas didžiausias derliaus priedas, geriausia standartinio derliaus išeiga<strong>ir</strong> kopūstai geriausiai išsilaikė rudens <strong>ir</strong> žiemos laikotarpiu. Išaiškinta, kad fosforo trąšomisnetręšiama, kai d<strong>ir</strong>vožemyje yra 500–700 mg kg -1 judriojo fosforo (Jurkšaitis,217