SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Ekologiniuose ūkiuose uždraudus naudoti sintetines trąšas <strong>ir</strong> pesticidus, ieškomaalternatyvių natūralios kilmės trąšų bei biologinių augalų apsaugos priemonių.Nuo 2005 m. LSDI bandymų lauke t<strong>ir</strong>ta tręšimo skystomis trąšomis Biokal 01<strong>ir</strong> b<strong>ir</strong>iomis kalio magnezijos trąšomis įtaka ekologiškai auginamų morkų sausųjųmedžiagų <strong>ir</strong> lapų ploto padidėjimui bei jų veikimo priklausomybė nuo meteorologiniųsąlygų. Morkų sausųjų medžiagų kiekio <strong>ir</strong> lapų ploto padidėjimui teigiamą įtakądarė trąšos Biokal 01 <strong>ir</strong> kalio magnezija, įterpus intensyvaus augimo laikotarpiu beitechninės brandos pradžioje.Aktyviųjų temperatūrų sumos, esant optimaliam drėgmės kiekiui, darė teigiamąįtaką sausųjų medžiagų gausėjimui. Kai trūko drėgmės, sausųjų medžiagų kiekio priklausomumasnuo aktyviųjų temperatūrų sumos buvo stiprus, tręšiant morkas kaliomagnezija <strong>ir</strong> Biokal 01 bei apdorojus sėklas Biokal 01 <strong>ir</strong> tręšiant juo vegetacijos metu.2006 m. esant sausam pavasariui <strong>ir</strong> vasaros p<strong>ir</strong>majai pusei, kad augalai sukauptų tą patįsausųjų medžiagų kiekį kaip 2005-aisiais, kai drėgmės kiekis buvo optimalus, reikėjodidesnės aktyviųjų temperatūrų sumos (Starkutė <strong>ir</strong> kt., 2006).Pradėjus plėstis ekologinei daržininkystei, ats<strong>ir</strong>ado daržovių ekologiškų sėklųporeikis. Institute pradėti vykdyti tyrimai, siekiant išauginti geros kokybės, atitinkančiąvisus reikalavimus ekologišką įva<strong>ir</strong>ių daržovių sėklą (Karklelienė, 2007). Įdomūstyrimai 2006 m. atlikti LSDI ekologinės sėklininkystės šiltnamiuose. Atsk<strong>ir</strong>uosešiltnamiuose auginta po vieną tos pačios daržovių rūšies veislę ar selekcinį numerį.Atsk<strong>ir</strong>uose šiltnamiuose augintos dvi lietuviškos selekcijos valgomosios morkosveislės: ‘Garduolės’ <strong>ir</strong> ‘Šatrija’, taip pat dvi raudonojo burokėlio veislės – ‘Joniai’ <strong>ir</strong>‘Ilgiai’. Tyrimo tikslas buvo atrinkti morkų <strong>ir</strong> burokėlių veisles, tinkamas auginti sėklaiekologinės žemd<strong>ir</strong>bystės sąlygomis <strong>ir</strong> parengti rekomendacijas ūkininkams. Taippat išt<strong>ir</strong>ti atsk<strong>ir</strong>ų daržovių rūšių veislių <strong>ir</strong> hibridų sėklininkystės ypatumus šiltnamiosąlygomis. Tyrimais nustatyta, kad ekologiniuose daržininkystės ūkiuose patikimaidera vietinės selekcijos veislių daržovės. Eksperimentinių tyrimų duomenimis nustatyta,kad daugiau negu 20 % derliaus priklauso nuo sėklų. Ilgą laiką auginant net<strong>ir</strong> vertingiausią sėklą, ji užsiteršia <strong>ir</strong> praranda naudingąsias savo savybes. Kintantagrotechninėms sąlygoms <strong>ir</strong> ūkininkavimo būdams, ats<strong>ir</strong>anda poreikis tobulesniųveislių <strong>ir</strong> hibridų. Gamybinis patyrimas <strong>ir</strong> atlikti tyrimai rodo, kad, pasėjus Lietuvosklimato sąlygomis užaugintas daržovių sėklas, padidėja derlingumas, daržovės būnaatsparesnės ligoms. Sukurtų naujų veislių augalai geriau pasisavina d<strong>ir</strong>voje esančiasmaisto medžiagas (Karklelienė, Survilienė, Žurbenkienė, 2007).Valgomosios morkos sėklojų vystymąsi lemia genotipas <strong>ir</strong> augimo sąlygos.Įvertinus morkų sėklų kokybę, nustatyta, kad ‘Garduolės’ veislės morkos labiau tinkaekologinei sėklininkystei, nors ‘Šatrija’ veislės morkų sėklos subręsta stambesnės.Raudonojo burokėlio veislės ‘Joniai’ vieno sėklojo produktyvumas vidutiniškai yra47,6 g, 1 000-čio sėklų masė siekia vidutiniškai 9,19 g. Daug smulkesnes sėklas subrandinaveislės ‘Ilgiai’ sėklojai. Ekologiškoms sėkloms auginti labiau tinka burokėliųveislė ‘Joniai’.Institute išt<strong>ir</strong>ta <strong>ir</strong> įvertinta raudonojo burokėlio veislių <strong>ir</strong> hibridų, išaugintų ekologinėmissąlygomis, derlius, šakniavaisių morfologiniai požymiai, jų biocheminėsudėtis. Tyrimais nustatyta, kad ekologiškai auginant burokėlius reikėtų parinktiderlingesnes, mažiau į aplinkos sąlygas reaguojančias veisles (Karklelienė, 2006;Karklelienė <strong>ir</strong> kt., 2007).202