SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Bandymai vykdomi velėniniame glėjiškame pajaurėjusiame (VG1j) pagalgranuliometrinę sudėtį priesmėlio ant lengvo priemolio d<strong>ir</strong>vožemyje (pagal naująjąLietuvos d<strong>ir</strong>vožemių klasifikaciją – karbonatingieji sekliai glėjiški išplautžemiai –IDg8-k / Calc(ar)i- Epihypogleyc Luvisols – LVg-p-w-cc). D<strong>ir</strong>vožemio armuo yra22–25 cm storio. D<strong>ir</strong>vos d<strong>ir</strong>bimo darbai atlikti pagal LSDI priimtus agrotechnikosreikalavimus: rudenį d<strong>ir</strong>va giliai suarta, pavasarį išlyginta <strong>ir</strong> sekliai sukultivuota.Tyrimų rezultatai <strong>ir</strong> aptarimas. 1997–2000 m. buvo t<strong>ir</strong>ti ekologinių laukodaržovių auginimo būdai. Buvo t<strong>ir</strong>ta ekologiškai auginamų daržovių augimas, neigiamųveiksnių įtaka jiems, derlius, produkcijos kokybė bei savikaina (G. StaugaitisR. Starkutė). Nustatyta, kad iš visų daržovių lengviausia <strong>ir</strong> pelninga ekologiškai augintiporus, šakniavaises <strong>ir</strong> vaisines daržoves, labai sunku pelningai ekologiškai užaugint<strong>ir</strong>opinius <strong>ir</strong> laiškinius svogūnus. Svogūnai liepos, rugpjūčio mėnesiais suserga netikrąjamiltlige, yra puolami svogūninių musių, todėl tikslinga jų sėklas kuo anksčiau sėti,auginti tų veislių svogūnus, kurie formuoja dideles ropeles. Gerai derėjo ekologiškaiaugintos lapinės salotos, lapiniai <strong>ir</strong> lapkotiniai salierai bei lapinės petražolės. Gūžinėmssalotoms maisto medžiagų užtenka tik išoriniams lapams užauginti, o gūžėms, jeinetręšiama, <strong>ir</strong> pritrūksta, tad šias salotas tikslinga tręšti lengvai pasisavinamomis organinėmistrąšomis. Ekologiškai auginamos daržovės sukaupia mažiau nitratų, palygintisu auginamomis integruotai (Staugaitis <strong>ir</strong> kt., 2002).Toliau tęsiant darbus <strong>ir</strong> kuriant ekologiško daržovių auginimo technologijas,LSDI 2003–2004 m. vykdyti tyrimai, kurių tikslas – sudaryti ekologiškai auginamomsdaržovėms tinkamas sėjos bei sodinimo schemas <strong>ir</strong> nustatyti jų įtaką daržovių derliui(R. Starkutė, L. Duchovskienė, V. Zalatorius). Taip pat buvo įvertintas biologinio preparatoNeemAzal T/S 0,5 % <strong>ir</strong> agroplėvelės panaudojimo efektyvumas kopūstams.Nustatytos optimalios daržovių sėklos normos <strong>ir</strong> sodinimo schemos. Didžiausiasmorkų derlius gautas išsėjus 0,8 mln. vnt. ha -1 sėklų, burokėlių – 0,4 mln. vnt. ha -1 ,svogūnų – 0,6 mln. vnt. ha -1 .Panaudotas kopūstų pasėliuose biologinis preparatas NeemAzal T/S 0,5 % efektyviausiainaikino ropinių baltukų vikšrus agroplėvele dengtuose plotuose. Didžiausiasderlius gautas sodinant daigus 70 × 50 cm atstumais. Nustatyta, kad kopūstai, purkštiNeemAzal T/S 0,5 % <strong>ir</strong> tręšti mėšlu bei dengti agroplėvele, užaugino 2,5 karto didesnįderlių, palyginti su nepurkštais, netręštais <strong>ir</strong> nedengtais agroplėvele kopūstais(Zalatorius <strong>ir</strong> kt., 2005).2003–2007 m. LSDI bandymų lauke daryti bandymai siekiant nustatyti tinkamiausiusaugalus žaliajai trąšai ekologiškai auginamoms lauko daržovėms <strong>ir</strong> šių trąšųįtaką daržovių derliui <strong>ir</strong> kokybei (R. Starkutė, V. Zalatorius). Daugiausia (43,2 t ha -1 )žalios masės užaugino ž<strong>ir</strong>nių <strong>ir</strong> avižų mišinys, o mažiausiai (24,5 t ha -1 ) – miežiai.Humuso teigiamiems pokyčiams įtakos turėjo visi sideraciniai augalai. D<strong>ir</strong>vožemiohumusą jie padidino 6,0–14,0 %. Didžiausi visų augintų daržovių standartinio derliauspriedai tiek p<strong>ir</strong>mais rotacijos metais, tiek antrais, tiek trečiais po augalų žaliajaitrąšai aparimo metais gauti, auginant jas po miežių su dobilų įsėliu bei po avižų <strong>ir</strong>ž<strong>ir</strong>nių mišinio. Daržovių pasėlyje vyravo trumpaamžės dviskiltės bei trumpaamžėsvienaskiltės piktžolės. Daugiausia jų rasta daržovėse, augintose po miežių su dobilųįsėliu, mažiausiai – po vasarinių kviečių bei ž<strong>ir</strong>nių <strong>ir</strong> avižų mišinio. Sliekų gausaid<strong>ir</strong>vožemyje bei jų biomasei didžiausią įtaką turėjo miežiai su dobilų įsėliu bei avižų<strong>ir</strong> ž<strong>ir</strong>nių mišinys.201