SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
darbą pradėjo atsk<strong>ir</strong>a selekcijos tema „Morkų linijų su citoplazminiu vyrišku sterilumu(CVS) sukūrimas <strong>ir</strong> panaudojimas heterozinių hibridų selekcijoje“. Sterilūs analogaibuvo kuriami grįžtamųjų kryžminimų („bekros“) metodu veislių ‘Garduolės’, ‘Šatrija’,‘Nanto 04’, panaudojant CVS „petaloid“ tipo pavyzdžius, gautus iš VIR-o <strong>ir</strong> Moldovos(Gaučienė, 1996).1990–1993 m. atliekant konkursinius veislių tyrimus, geromis ūkinėmis savybėmis,ypač karotino kiekiu <strong>ir</strong> prekingumu, išsiskyrė tarpveislinis hibridas Nr. 01259(‘Garduolės’ 0318 2× ‘Losinoostrovskaja 13’), kuris buvo pavadintas ‘Svalia’ F 1(Gaučienė, 1997, 1998).Burokėlių selekcijoje taikoma analitiniai selekciniai metodai, individualioji <strong>ir</strong>šeimų grupių atranka. Išvestos veislės <strong>ir</strong> numeriai buvo gerinami, daroma atrankaderlingumo, formos, išsilaikymo, biocheminės sudėties tobulinimo kryptimi. Nuo1993 m. burokėlių selekcijos darbą vykdė O. D. Petronienė. Šių dienų burokėlių selekcijojekeliami uždaviniai išvesti veisles ar hibridus su stabiliu vienasėkliškumu <strong>ir</strong>dvisėkliškumu, kad augalai formuotų vienodu laiku prekinės išvaizdos šakniavaisius,tinkamus vartoti šviežius, ilgai laikyti bei perd<strong>ir</strong>bti. Pastaruoju metu taikomi tarpveisliniokryžminimo, individualiosios <strong>ir</strong> masinės atrankos metodai, t<strong>ir</strong>iamos burokėliųhaploidizavimo galimybės (V. Stanys). Siekiant atrinkti vertingą selekcijai medžiagą,1993–1997 m. buvo t<strong>ir</strong>iama 50 kolekcinių pavyzdžių, atlikta 30 kryžminimų. Daliskolekcinių pavyzdžių yra vienasėkliai <strong>ir</strong> dvisėkliai (Armolaitienė, Petronienė, 1998 b).Tačiau atrinktos formos pasižymi dideliu šio požymio heterozigotiškumu. Kad būtųgauta homozigotinė pradinė medžiaga, atliekama griežta daugkartinė individualiojiatranka. Darbas paspartėja atliekant darbus šiltnamiuose <strong>ir</strong> žemų temperatūrų kamerose(Petronienė, Duchovskienė, 2001). Perspektyvių veislių populiacijoms <strong>ir</strong> donoramsišsk<strong>ir</strong>ti taikomas topkroso metodas (Armolaitienė, Petronienė, 1998 b).Darbo tikslas – apibendrinti valgomosios morkos, raudonojo burokėlio <strong>ir</strong> valgomojoridikėlio lietuviškų veislių <strong>ir</strong> hibridų šakniavaisių morfologinių požymių,biocheminės sudėties bei derliaus tyrimus.Tyrimo objektas, metodai <strong>ir</strong> sąlygos. T<strong>ir</strong>ta valgomosios morkos (Daucus sativusRöhl.) 4 veislės <strong>ir</strong> 2 hibridai, raudonojo burokėlio (Beta vulgaris L. subsp. vulgarisconvar. vulgaris var. vulgaris) 6 veislės bei valgomojo ridikėlio (Raphanus sativus L.)4 veislės, sukurtos LSDI. Apibendrinti šakniavaisių daržovių (1997–2007 m.) tyrimųrezultatai. Tyrimai vykdyti LSDI bandymų lauko sėjomainoje priesmėlio <strong>ir</strong> lengvopriemolio d<strong>ir</strong>vožemyje. Morkos sėtos rankine sėjamąja profiliuotame pav<strong>ir</strong>šiuje,70 cm tarpueiliais, dviejomis eilutėmis. Burokėliai <strong>ir</strong> ridikėliai sėti rankine sėjamąjalygiame pav<strong>ir</strong>šiuje, 70 cm tarpueiliais, dviejomis eilutėmis. Morkų, burokėlių <strong>ir</strong> ridikėliųšakniavaisių morfologiniai požymiai (šakniavaisio ilgis, skersmuo) <strong>ir</strong> derliausduomenys, biocheminė sudėtis įvertinta statistiškai.Rezultatai <strong>ir</strong> aptarimas. Straipsnyje apžvelgtos šakniavaisių daržovių veislės,sukurtos institute, bei apibendrinti atlikti šakniavaisių ūkinių <strong>ir</strong> biologinių savybiųtyrimų rezultatai.Šakniavaisių daržovių veislės. Morkos – viena iš svarbiausių šakniavaisiųdaržovių, auginamų Lietuvoje. Todėl didelis dėmesys buvo kreipiamasį morkų selekciją. Institute yra sukurtas morkų tarpveislinis heterozinis hibridas‘Svalia’ – vidutinio ankstyvumo, ankstyvasis derlius būna didesnis negu kitų180