SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
(su bendraautoriais). Valgomojo ridikėlio ‘Babtų žara’ bendraautorė; ši veislė įrašytaį Europos Sąjungos daržovių rūšių veislių katalogą.Ankštinių, česnakinių daržovių selekcijoje atliko tyrimus N. Kviklienė. 1975 m.ji apgynė disertaciją „Daržo ž<strong>ir</strong>nių veislių, sėjos laiko <strong>ir</strong> herbicidų tyrimai“. Nuo1964 m. iki 2000 m. d<strong>ir</strong>bo Lietuvos sodininkystės <strong>ir</strong> daržininkystės institute mokslinebendradarbe, tyrė ankštinių daržovių veisles, agrotechniką. Sukūrė pupelių veislę‘Baltija’, kuri yra ES daržovių rūšių veislių bendrajame kataloge. Sukaupė vasarinių<strong>ir</strong> žieminių česnakų kolekciją. Išvedė žieminio česnako veislę ‘Žiemiai’ <strong>ir</strong> vasariniočesnako ‘Vasariai’ (bendraautorė); šios veislės įrašytos į Europos Sąjungos daržoviųrūšių veislių bendrąjį katalogą. N. Kviklienė parašė publikacijas: „Česnakų auginimas“,1994 m.; „Ankštinių daržovių auginimas“, 1995 m.; „Krienų auginimas“, 2002 m.1999 m. valgomojo svogūno tyrimus in vitro pradėjo D. Kamštaitytė (Juškevičienė).2006 m. ji apgynė disertaciją „Valgomojo svogūno (Allium cepa L.) ginogenezė <strong>ir</strong>homozigotinių linijų kūrimas“. Vykdo česnakinių <strong>ir</strong> svogūninių daržovių selekciją,genofondo tyrimus. Vasarinio česnako ‘Vasariai’ veislės bendraautorė.N. Maročkienė tęsė pradėtus žinomos Lietuvos daržininkės M. Baranauskienėstyrimus. Kartu su M. Baranauskiene yra valgomojo svogūno ‘Babtų didieji’ veislėsbendraautorė. Nuo 1993 m. d<strong>ir</strong>bo institute asistente, o nuo 2002 m. d<strong>ir</strong>ba jaunesniąjamokslo darbuotoja. Atlieka tyrimus prieskoninių augalų rūšių, daugiamečių augalųauginimo srityse. Vykdo blakinės kalendros selekciją <strong>ir</strong> sėklininkystę, darbo rezultatas– veislė ‘Raslė’. Sukūrė laiškinio česnako ‘Aliai’ bei saldžiosios paprikos ‘Reda’veisles, kurios yra ES daržovių rūšių veislių bendrajame kataloge.Kopūstinių daržovių selekcijos rezultatas – baltagūžio kopūsto veislė ‘BielorusiškaDotnuvos’ (aut. S. Nacevičius). Kopūstų sėklininkystės <strong>ir</strong> selekcijos srityje d<strong>ir</strong>boČ. Bobinas: tyrė organinių <strong>ir</strong> mineralinių trąšų įtaką daržovių sėklų daigumui, mechanizuotąburokėlių sėklojų auginimo technologiją; gūžinių baltųjų kopūstų sėklojųtręšimą laistomose d<strong>ir</strong>vose. Parašytos publikacijos: „Tręšimo įtaka baltųjų gūžiniųkopūstų sėklojų derliui <strong>ir</strong> kokybei“ (su bendraautoriais); „Daržovių <strong>ir</strong> pašariniųšakniavaisių sėklininkystės specializavimas <strong>ir</strong> koncentravimas“ (su bendraautoriais),„Daržo augalų sėklininkystė“.Nuo 1976 m. M. Bobinienė tęsė A. Karpovaitės kopūstų selekcinius tyrimus.Nuo 1991 m. iki 2003 m. d<strong>ir</strong>bo jaunesniąja mokslo darbuotoja <strong>ir</strong> vykdė baltagūžiųkopūstų selekciją. Šiuo metu perspektyvus gūžinių kopūstų selekcinis numeris 245yra perduotas IVS tyrimams, kurie atliekami Lenkijoje.Šiuo metu Daržovių selekcijos sektoriuje d<strong>ir</strong>ba 3 mokslo daktarai, 1 jaunesnysismokslo darbuotojas, 1 doktorantas <strong>ir</strong> 5 techninio personalo darbuotojai. Vykdomašakniavaisių, česnakinių <strong>ir</strong> vaisinių daržovių selekcija bei kitų daržovių palaikomojiselekcija <strong>ir</strong> sėklininkystė.Per 1987–2007 m. sukurtos 43 daržo augalų veislės, iš kurių 23 daržovių veislės<strong>ir</strong> hibridai įrašyta į 2008 m. Nacionalinį augalų veislių sąrašą bei ES daržovių rūšiųveislių bendrąjį katalogą. Tai 7 pomidorų, 4 agurkų, 3 burokėlių, 2 česnakų, 2 ridikėliųveislės, po vieną svogūnų, laiškinių česnakų, pupelių, morkų, paprikos veislę.Agurkų bei pomidorų veislės <strong>ir</strong> hibridai yra įva<strong>ir</strong>ios pask<strong>ir</strong>ties. Lietuviškos agurkųveislės gali būti auginamos lauke, plėvele degtuose šildomuose šiltnamiuose, plėveledegtuose nešildomuose šiltnamiuose, taip pat veislės gali būti universalios pask<strong>ir</strong>ties,169