SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
auginimo technologijas, 2005–2007 m. išt<strong>ir</strong>ti braškių auginimo būdai, veisiant braškynusvasaros metu šviežiais, geros kokybės, dėžutėse užaugintais daigais. Buvo palygintastradicinis braškių auginimas lygiame pav<strong>ir</strong>šiuje su įva<strong>ir</strong>aus tankumo braškiųauginimu profiliuotame pav<strong>ir</strong>šiuje. Nustatyta, kad kitais po sodinimo metais tankiosetrieilėse lietinamose, balta plėvele mulčiuotose lysvėse išauginama iki 14–22 t ha -1puikios kokybės uogų. Tradiciniu būdu eilėmis auginamos braškės tuo metu davė tik4 t ha -1 derlių (Uselis <strong>ir</strong> kt., 2008).Nors, taikant braškių auginimo profiliuotame pav<strong>ir</strong>šiuje technologiją, gautas didelisgeros kokybės uogų derlius, bet šalyje, esant nepakankamai didelėms desertiniųuogų kainoms, vienametis braškių auginimas dar dažnai yra nuostolingas. Auginantdvejus metus, gausiausias derlius <strong>ir</strong> daugiausia pajamų gauta iš braškių, augusių žemosetrieilėse, balta plėvele mulčiuotose, kapiliariniu būdu laistomose lysvėse. Mažiausiaiišlaidų padaroma auginant braškes tradiciškai eilėmis <strong>ir</strong> nedrėkinant. Pelningiausiadvimečiame uogyne braškes auginti tradiciškai eilėmis <strong>ir</strong> trieilėse žemose, balta plėvelemulčiuotose lysvėse (Uselis <strong>ir</strong> kt., 2008).Ištyrus d<strong>ir</strong>vos priežiūros būdus, auginant braškes profiliuotame pav<strong>ir</strong>šiuje, nustatyta,kad šaltą besniegę žiemą geriausiai braškės peržiemojo balta plėvele mulčiuotoselysvėse, tačiau pavasarį šalnų metu mulčiuotose lysvėse žiedų pašalo daugiau negunemulčiuotose. Nustatytas teigiamas mulčiavimo poveikis augalo lapų skaičiui, žaliaimasei, asimiliaciniam plotui buvo žymus tik p<strong>ir</strong>maisiais augimo <strong>ir</strong> derėjimo metais.Chlorofilų kiekiui braškių lapuose d<strong>ir</strong>vos priežiūros būdai <strong>ir</strong> lietinimas esminės įtakosneturėjo. P<strong>ir</strong>maisiais derėjimo metais balta plėvele mulčiuotos braškės derėjo iš esmėsgausiau, o antraisiais metais plėvele mulčiuotų <strong>ir</strong> nemulčiuotų braškių derlingumasnesiskyrė. Per dvejus metus prasčiausiai derėjo nemulčiuotos <strong>ir</strong> nelietintos braškės(Uselis <strong>ir</strong> kt., 2008).2005–2007 m. atliktas braškių veislių tyrimas parodė, kad, auginant braškesbalta plėvele mulčiuotose <strong>ir</strong> kapiliariniu būdu laistomose trieilėse lysvėse, p<strong>ir</strong>maisiaisderėjimo metais gausiausiai derėjo ‘Vikat’, ‘Marmolada’ <strong>ir</strong> ‘Saliut’ veisliųbraškės – uogų gauta 17,6–19,6 t ha -1 , o antraisiais metais iš esmės geriausias derlius– 18,3–24,4 t ha -1 – buvo veislių ‘Elkat’, ‘Saliut’ <strong>ir</strong> ‘Vikat’. P<strong>ir</strong>maisiais derėjimometais vidutinė p<strong>ir</strong>mųjų uogų masė buvo didžiausia ‘Vikat’, ‘Elkat’ <strong>ir</strong> ‘Saliut’ braškių– 28–34,7 g, o antraisiais metais p<strong>ir</strong>mųjų uogų masė buvo 2,2 karto mažesnė. Išt<strong>ir</strong>tų veislių pelningiausia auginti labai derlingas vėlyvąsias ‘Vikat’ veislės braškes: perdvejus metus pelnas siekė 88 tūkst. Lt ha -1 . Didelis pelnas gaunamas <strong>ir</strong> auginant labaiderlingas ‘Elkat’ bei ‘Saliut’ veislių braškes – atitinkamai 52,4 <strong>ir</strong> 63,9 tūkst. Lt ha -1 .‘Ventana’ veislės braškes, kilusias iš Kalifornijos, dėl prasto žiemojimo <strong>ir</strong> per mažoderliaus auginti buvo nuostolinga (Uselis <strong>ir</strong> kt., 2008).Apibendrinant galima teigti, kad per pastarąjį dvidešimtmetį, kuriant <strong>ir</strong> tobulinantinovatyvias braškių auginimo technologijas, buvo gilintasi į braškių augimo, vystymosi<strong>ir</strong> derėjimo biologiją, o esminiai braškininkystės verslo aspektai buvo pagrįstiekonomiškai. Per šį laikotarpį mokslinių tyrimų dėka nuo ekstensyvių, neracionaliųverslinių braškių auginimo technologijų pereita prie labai intensyvių, ekonomiškaipagrįstų technologijų. Naujausios braškių auginimo tehnologijos užtikrina gausųgeros kokybės desertinių uogų derlių jau p<strong>ir</strong>maisiais po sodinimo metais. Rinkojeesant ne mažesnei kaip 5 Lt kg -1 vidutinei uogų kainai, galima <strong>ir</strong> Lietuvoje pereiti prie159