SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
uvo purškiama kasmet pavasarį vieną kartą. Tyrimai parodė, kad braškynas, įveistasgerai paruoštoje d<strong>ir</strong>voje, būna 2 ar 3 kartus mažiau piktžolėtas, 13 proc. derlingesnis,o uogų savikaina 13 proc. mažesnė, negu įveisus piktžolėtoje d<strong>ir</strong>voje (Kulikauskas,Uselis, 1999; Uselis, Kulikauskas, 2004).Toliau buvo ieškoma efektyvesnių herbicidų, tinkamų naudoti piktžolėms naikintibraškynuose. 2003–2004 tyrimų metais nustatyta, kad jauname braškyne tris kartuspo 1,5 l ha -1 panaudoti Betanalas ekspertas <strong>ir</strong> Betanalas plius išnaikina atitinkamai39 <strong>ir</strong> 35 proc. daugiau piktžolių <strong>ir</strong> 54–62 proc. labiau sumažina piktžolių masę, negupurškiant ta pačia Betanalo progres AM norma. Šie herbicidai beveik neturėjo įtakosbendram derančio braškyno piktžolėtumui, nes jie neveikia daugumos daugiamečiųpiktžolių. Braškių derlingumas <strong>ir</strong> uogų kokybė nepriklausė nuo panaudotų herbicidų(Uselis, 2007).Naujo herbicido Betanalo 160 SE jauname braškyne tyrimai parodė, kad skilčialapiotarpsnio piktžoles geriausiai naikino vienkartinė 6 l ha -1 <strong>ir</strong> per du kartus išpurkštapo 3 l ha -1 herbicido norma. Po 2 l ha -1 per tris kartus išpurkšta Betanalo 160 SE normapiktžoles veikė iš esmės prasčiau negu anksčiau minėtos normos, bet geriau negu standartinisherbicidas Goltiksas 700 SC (norma – 5 l ha -1 ) (Buskienė, Uselis, 2007).Plečiantis braškynams, iškilo braškių pakartotinio veisimo toje pačioje d<strong>ir</strong>vojeproblemos. Nustatyta, kad braškių šaknų zonoje gausu žalingų grybų, kurie gali sukeltibraškių ligas ar šiaip susilpninti augalus. Tame pačiame plote 13 metų be pertraukosaugdamos braškės (persodintos tris kartus) vidutiniškai išaugino 41 proc. mažiauūsų, 30 proc. mažiau lapų, 28 proc. mažiau žiedynų, o derlius sumažėjo net 50 proc.Pakartotinai įveistų jautrių pašaknio ligoms veislių braškių augumas <strong>ir</strong> derlius sumažėjodaug greičiau <strong>ir</strong> stipriau, o atsparių pašaknio ligoms veislių braškių augumas <strong>ir</strong>derlingumas – daug silpniau, bet vis dėlto sumažėjo (Lugauskas <strong>ir</strong> kt., 2003). Nustatyta,kad, ilgą laiką auginant braškes toje pačioje vietoje, d<strong>ir</strong>voje susikaupia daug žalingųgrybų: Ascochyta fragaricola, Cercospora fragariae, Fusarium oxysporum, F. Solani,Perenospora fragariae, Phytoftora cactorum, Pythium intermedium, P. Ultimum,Plasmodiophora brassicae, Sclerotium rolfsii, Verticillium album. Nedidelį braškiųproduktyvumą pakartotinai įveistuose braškynuose sąlygoja <strong>ir</strong> braškių šaknų rizosferojeišsk<strong>ir</strong>iami žalingi grybų antriniai metabolitai. Ypač tai būdinga Peniciliumgenčiai: Penicillium janthinellum, P. Verruculosum var. Verrucosum, P. Canescens,P. Spinulosum (Lugauskas <strong>ir</strong> kt., 2003). Nustatyta, kad nenaudojant d<strong>ir</strong>vą dezinfekuojančiųpriemonių braškes dažnai atsėliuoti rizikinga.Pastaraisiais metais vis daugiau auginama desertinių braškių, todėl labai svarbuišauginti uogas kuo kietesnes <strong>ir</strong> labai geros išvaizdos. Tam dažniausiai naudojamosturinčios kalcio mikroelementinės trąšos. Tačiau, tyrimus atlikus pakankamai įtręštamebraškyne, nustatyta, kad žydėjimo metu trys papildomi braškių purškimai Kem<strong>ir</strong>aFerticare 7-<strong>27</strong>-25, Phosfik 3-<strong>27</strong>-18, Trafos K 0-30-20, kalcio salietra ar Biokal 01trąšomis neturėjo teigiamo poveikio ne tik derliui, vidutinei uogos masei, bet <strong>ir</strong> uogųtv<strong>ir</strong>tumui. Tik išryškėjo, kad, d<strong>ir</strong>vą patręšus kalcio salietra (150 kg ha -1 ), sumažėjouogų tv<strong>ir</strong>tumas, o nuo Biokal 01 sumažėjo erkių plitimas <strong>ir</strong> padidėjo sacharozės kiekisuogose (Lanauskas <strong>ir</strong> kt., 2006).Nors braškės geriau auga <strong>ir</strong> dera silpnai rūgščioje d<strong>ir</strong>voje, tačiau jos dažnai auginamosneutraliose ar net šarminėse d<strong>ir</strong>vose. Augdamos šarminėse d<strong>ir</strong>vose, braškės156