SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Tyrimų duomenys įvertinti dispersinės analizės metodu, kai kurių rodikliųtarpusavio priklausomybės ryšiams nustatyti apskaičiuoti koreliacijos koeficientai.Lauko bandymuose vyravo sekliai karbonatingi giliau glėjiški rudžemiai (RDg4-k1),granuliometrinė sudėtis – vidutinio sunkumo arba sunkūs priemoliai.Tyrimų rezultatai <strong>ir</strong> aptarimas. Mikrobiologiniai gentinio d<strong>ir</strong>vosnualinimo aspektai. Daugiausia visų rūšių mikroorganizmų, iš jų streptomicetų<strong>ir</strong> bakterijų, rasta d<strong>ir</strong>vožemyje, kuriame sodas niekada neaugo. Mažiausiai mikromicetų<strong>ir</strong> streptomicetų buvo prieš trejus metus nupjautų obelų kelmų šaknų zonosd<strong>ir</strong>vožemyje, o bakterijų – augančių vaismedžių rizosferos d<strong>ir</strong>vožemyje. D<strong>ir</strong>vožemioėminiuose, paimtuose iš augančių obelų šaknų zonos, rastos net 9 Mortierella gentiesgrybų rūšys. Tarp dominuojančių rūšių buvo <strong>ir</strong> Penicilium genties grybų (P. palitans,P. v<strong>ir</strong>idicatum, P. capsulatum, P. oxalicum). Šių rūšių mikromicetai tam tikromissąlygomis gali gaminti fitotoksinus. Augančių obelų šaknų zonos d<strong>ir</strong>vožemyje rastaVerticillium dahliae rūšis taip pat gali gaminti toksinus <strong>ir</strong> būti šaknų maceracijosbei puvinių priežastis. Terminė d<strong>ir</strong>vos dezinfekcija turėjo nevienodą poveikį obelųsėjinukams. Sodui nenaudoto lauko d<strong>ir</strong>voje dezinfekcija jokios įtakos neturėjo. Tuotarpu d<strong>ir</strong>vožemio ėminiuose iš obelų kelmų <strong>ir</strong> augančių vaismedžių šaknų zonos dezinfekcijasėjinukų aukštį padidino atitinkamai 95 <strong>ir</strong> 76 %. Teigiamas terminės d<strong>ir</strong>vosdezinfekcijos poveikis obelų sėjinukams parodė, kad d<strong>ir</strong>vų gentinio nualinimo priežastysgali būti mikrobiologinės. Iš sodų d<strong>ir</strong>vožemių nebuvo išsk<strong>ir</strong>ta kokia nors itinžalinga mikromicetų grupė, tačiau sodo <strong>ir</strong> lauko d<strong>ir</strong>vų mikromicetų rūšinės sudėties<strong>ir</strong> gausumo sk<strong>ir</strong>tumai parodė, kad sodo d<strong>ir</strong>voje <strong>ir</strong>sta šaknų liekanos, joje gali ats<strong>ir</strong>astitoksinių medžiagų (Lanauskas <strong>ir</strong> kt., 1997).Obelų daigynų <strong>ir</strong> sodų d<strong>ir</strong>vų gentinio nualinimo laipsnis.Nustatyta, kad obelų daigynų <strong>ir</strong> sodų sekliai karbonatingi giliau glėjiški rudžemiaiyra gentiškai nualinti. Daigynuose d<strong>ir</strong>vos gentinis nualinimas yra stipresnis,o soduose silpnesnis. Tai galima paaiškinti didele poskiepių šaknų koncentracijadaigyno d<strong>ir</strong>voje. Sode vaismedžiai auginami rečiau <strong>ir</strong> d<strong>ir</strong>voje būna mažiaušaknų. NPK trąšos pagerino sėjinukų mitybos sąlygas <strong>ir</strong>, trūkstant d<strong>ir</strong>voje mityboselementų, buvo veiksmingos. Gentinio d<strong>ir</strong>vos nualinimo jos nepanaikino <strong>ir</strong> efektyvumuneprilygo terminei d<strong>ir</strong>vos dezinfekcijai. Praėjus šešeriems metams po obelų sodoišrovimo, d<strong>ir</strong>va sodo vietoje dar buvo gentiškai nualinta (Lanauskas, 2001).Technologinių priemonių poveikis vaismedžių augimui <strong>ir</strong> derėjimuipakartotinai įveistuose soduose. Atliekant lauko bandymus buvo ieškomabūdų, kaip pagerinti iš naujo toje pat vietoje pasodintų vaismedžių augimą <strong>ir</strong>derėjimą. Nemažai dėmesio sk<strong>ir</strong>ta trąšų poveikiui įvertinti. Tokius tyrimus paskatinoteigiami rezultatai, gauti vegetaciniuose bandymuose su obelų sėjinukais (Šv<strong>ir</strong>inas,1990).P<strong>ir</strong>majame lauko bandyme buvusio sodo vietoje pasodintos obelys geriausiai augo,kai duobėje buvo pakeista žemė <strong>ir</strong> kasmet tręšiama azotu. Prieš sodo įveisimą gausiaipatręšus fosforo <strong>ir</strong> kalio trąšomis (1 kg m -2 superfosfato <strong>ir</strong> 0,5 kg m -2 kalio chlorido),o vegetacijos metu – azotu, vaismedžiai p<strong>ir</strong>maisiais metais augo prasčiausiai, o nuotrečiųjų metų augo geriau, panašiai kaip pakeistoje žemėje. Silpniausiai augo visainetręštos arba tik azoto trąšomis tręštos obelys. Tyrimo pabaigoje jų kamienų skersmuobuvo 70–78 % pakeistoje žemėje augusių vaismedžių kamienų skersmens.137