SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
SodininkyStÄ ir darŽininkyStÄ 27(3)
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Šalyse, kur slyvos auginamos intensyviai, plačiausiai naudojami vegetatyviniaiposkiepiai. Panašaus klimato šalyse kaip perspektyvūs poskiepiai minimi St. JulienGF655-2, Mariana GF8-1, Ishtara. Lietuvoje ištyrus St. Julien A (P. insititia), St. JulienGF655-2 (P. insititia) <strong>ir</strong> Marianna GF8-1 (P. cerasifera × P. munsoniana) poskiepius,nustatyta, kad jie kiek sumažina slyvų vaismedžių augumą, tačiau nė vienas iš jųderlingumu <strong>ir</strong> produktyvumu nebuvo pranašesnis už slyvas su sėkliniais kaukazinėsslyvos poskiepiais (Lanauskas, 2006 a).Tarptautiniai poskiepių tyrimų projektai. P<strong>ir</strong>masis tarptautinis poskiepiųtyrimas buvo suplanuotas Varšuvos žemės ūkio akademijoje, kur 1994 m. buvopadauginta sodinamoji medžiaga <strong>ir</strong> pask<strong>ir</strong>styta po įva<strong>ir</strong>ias Lenkijos žemės ūkio akademijas<strong>ir</strong> LSDI. Nors sodai buvo įveisti pagal tą pačią schemą, tačiau gautų duomenųpalyginimas buvo tik neakivaizdus, nes sk<strong>ir</strong>tingos institucijos vykdė tyrimuspagal savo sukurtas metodikas.1999 m. pradėti trešnių poskiepių tyrimai, kuriuose dalyvavo ar iki šiol dalyvaujadaugelio Europos šalių mokslo įstaigos. T<strong>ir</strong>iami perspektyviausi trešnių poskiepiai,kurie iš esmės gali pakeisti tradicines trešnių auginimo technologijas.Projektas „Baltic fruit rootstock studies“ 1999 m. pradėtas kartu su Latvijos, Estijos<strong>ir</strong> Baltarusijos mokslo institucijomis (Bite <strong>ir</strong> kt., 1999; 2004). Į tyrimus įtraukti obelų<strong>ir</strong> kriaušių poskiepiai. Nuo 2004 m. į antrąjį „Baltic fruit rootstock studies“ projektoetapą įsitraukė <strong>ir</strong> Lenkijos Skiernievicų sodininkystės <strong>ir</strong> gėlininkystės instituto tyrėjai.Antruoju etapu obelų poskiepių tyrimai prasiplėtė naujaisiais Skiernievicų selekcijosposkiepiais.2004 m. kartu su Randwijko sodininkystės tyrimų stotimi (Nyderlandai) pradėtasposkiepių sveikatingumo tyrimas, kur t<strong>ir</strong>iama poskiepių <strong>ir</strong> dev<strong>ir</strong>usavimo įtaka vaismedžiųvegetatyviniam <strong>ir</strong> generatyviniam vystymuisi (Kviklys <strong>ir</strong> kt., 2006; Kviklys,Stankienė, 2005).Nuo 2007 m. pradėtas bendradarbiavimas su Europos Geneva ® obelų poskiepiųtyrėjų grupe, kuri iki tol jungė Ispanijos, Italijos, Prancūzijos, Vokietijos, Nyderlandų,Šveicarijos bei Lenkijos mokslo įstaigas <strong>ir</strong> privačius medelynus bei kompanijas.Įsitraukus į jų veiklą, 2008 m. pradėtas p<strong>ir</strong>masis Lietuvoje Geneva ® poskiepių tyrimas.Šiuo metu Kornelio universiteto Genevos sodininkystės bandymų stotyje (JAV)sukurti poskiepiai yra labai perspektyvūs, nes pasižymi atsparumu įva<strong>ir</strong>ioms ligoms,kenkėjams, bakterinei degligei (Robinson <strong>ir</strong> kt., 2004, 2006). Kartu su amerikiečiųmokslininkais 2008 m. pradėtas išsamus jų naujų poskiepių <strong>ir</strong> selekcinių numerių beišeimų įvertinimas, renkami duomenis paveldėjimo studijoms <strong>ir</strong> genetinei analizei.Bendradarbiaujant su Genevos tyrimų stotimi, įrengti 54 vegetatyvinių obelųposkiepių atsparumo d<strong>ir</strong>vos nuovargiui tyrimai ex situ, į kuriuos įtraukti labiausiaipaplitę pasaulyje, naujausi, perspektyvūs, įva<strong>ir</strong>iose selekcijos centruose sukurti beitaip pat įva<strong>ir</strong>ios genetinės kilmės poskiepiai. Kitame bendrame tyrime įvertinami šiųposkiepių adaptaciniai mechanizmai įva<strong>ir</strong>aus lygio pH d<strong>ir</strong>vose.Išvados. 1. Poskiepiai – vienas svarbiausių intensyvios sodininkystės veiksnių.Daugelis pasaulio šalių vykdo poskiepių selekcines programas, kuriami naujomis savybėmis<strong>ir</strong> atsparumu neigiamiems biotiniams <strong>ir</strong> abiotiniams veiksniams pasižymintysposkiepiai, todėl jų tyrimai Lietuvos agroklimato sąlygomis turi būti tęsiami.114