SodininkystÄ ir daržininkystÄ - SodininkystÄs ir daržininkystÄs institutas
SodininkystÄ ir daržininkystÄ - SodininkystÄs ir daržininkystÄs institutas
SodininkystÄ ir daržininkystÄ - SodininkystÄs ir daržininkystÄs institutas
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Tais paèiais metais, I. Ðtaro pakviestas, o V. Tuinylos rekomenduotas,S. Ðv<strong>ir</strong>inas tapo moksliniu bendradarbiu Vytënø sodininkystës <strong>ir</strong> darþininkystësbandymø stotyje <strong>ir</strong> pradëjo t<strong>ir</strong>ti vaismedþiø poskiepius. Pagrindiná dëmesá skyrëposkiepiø ðaknø iðtvermingumui þiemà, vaismedþiø vienodam augumui sode,poskiepiø <strong>ir</strong> veisliø atitikimui, sëklø iðeigai <strong>ir</strong> jø daigumui. Poskiepiams pasiûlëPopierinio <strong>ir</strong> miðkinës obels ið IX forto sëjinukus. Ðios obels sëklø iðeiga buvobeveik dukart didesnë negu Paprastojo antaninio, o jos <strong>ir</strong> Popierinio sëjinukøðaknys atsparesnës ðalèiams. Skiepyti á ðiø obelø sëjinukus vaismedþiai greitaiaugo <strong>ir</strong> gausiai derëjo, o su Popierinio buvo <strong>ir</strong> kiek þemesni negu su Paprastojoantaninio sëjinukais. Miðkinës obels ið IX forto obelys, kaip dulkininkës,pagerino Paprastojo antaninio sëklø kokybæ <strong>ir</strong> sëjinukø savybes. Obelø sëkliniøposkiepiø tyrimo duomenis apibendrino þemës ûkio mokslø kandidatodisertacijoje “Sëkliniai obelø poskiepiai <strong>ir</strong> jø sëklininkystë Lietuvoje”, paskelbëknygoje “Vaismedþiø <strong>ir</strong> uogakrûmiø dauginimas”, instituto mokslo darbuose<strong>ir</strong> periodinëje spaudoje. S. Ðv<strong>ir</strong>inas tyrë <strong>ir</strong> raðë ne tik apie obelø, bet <strong>ir</strong> apiekitø Lietuvoje auginamø vaismedþiø poskiepius. Vegetatyviniø poskiepiø tyrimàperdavë Algimantui Kvikliui, kriauðiø – Petrui Petrylai, o kaulavaisiø AlfonsuiÐumskiui.1969-1973 m. S. Ðv<strong>ir</strong>inas ávertino tuo metu didþiausià ûkinæ reikðmæturëjusiø obelø veisliø sodinukø augimo medelyne ypatumus <strong>ir</strong> sudarëtechninius reikalavimus obelø skiepams. 1970-1973 m. tyrë slyvø skiepøauginimo bûdus <strong>ir</strong> pateikë rekomendacijas, kaip paspartinti slyvø poskiepiøauginimà durpiø pûdinio puodeliuose. Iðplëtë d<strong>ir</strong>vos <strong>ir</strong> obelø augimo sàlygøtyrimus.1973-1979 m. áva<strong>ir</strong>iose Lietuvos agroklimato zonose jis iðtyrë 255 obeløaugavietes <strong>ir</strong> nustatë, kad obelys labai prisitaiko prie d<strong>ir</strong>vos savybiø <strong>ir</strong> gali augtiáva<strong>ir</strong>iose, net rûgðèiose (iki pH 4) d<strong>ir</strong>vose, iðskyrus ðlapias <strong>ir</strong> gilius smëlius.Palyginæs vaismedþiø augumo (pagal kamienø apimtá) <strong>ir</strong> derliaus duomenis,padarë iðvadà, kad sk<strong>ir</strong>tingos vaismedþiø augimo sàlygos labiau veikia derliønegu vegetatyviná augimà. Nustatë, kad gilesniuose d<strong>ir</strong>vø sluoksniuose judriojofosforo susikaupia nevienodai. Daugiausia jo yra v<strong>ir</strong>ð karbonatingojo horizonto,kur d<strong>ir</strong>va ið neutralios keièiasi á rûgðèià. Iðtyrë, kad á didesnius judriojo kaliokiekius vaismedþiai reaguoja geriau negu á fosforo. Obelø ðaknø zonoje judriojofosforo norma reikëtø laikyti 100 mg/kg d<strong>ir</strong>vø, o kalio – 150-200 mg/kg.Priemoliai neturëtø bûti tankesni kaip 1,72 g/cm 3 . Daug vertingø patarimøpateikta leidiniuose „Sodø d<strong>ir</strong>va <strong>ir</strong> jos ruoðimas”, „Jaunajam sodininkui”,„Patarimai veisiantiems sodus”. Juose apibendrinti d<strong>ir</strong>vø tyrimo duomenys,pateiktos rekomendacijos sodø projektavimo, d<strong>ir</strong>vos ruoðimo, sodo veisimonaujoje d<strong>ir</strong>voje <strong>ir</strong> po sodo klausimais. Apie obelø poskiepius, obelø auginimosàlygas, sodo veisimà <strong>ir</strong> prieþiûrà iðsamiai raðoma knygoje „Intensyvus obeløsodas”. 1981-1984 m. S. Ðv<strong>ir</strong>inas dar kartà ëmësi t<strong>ir</strong>ti vyðniø augavietes. Nustatë,kad Lietuvoje paplitusiø atþaliniø vyðniø geriausios augavietës yra aukðtesnësevietose, neám<strong>ir</strong>kusiuose, ne per sausuose, giliai sukultûrintuose, áva<strong>ir</strong>ausrûgðtumo, su áva<strong>ir</strong>iu fosforo <strong>ir</strong> kalio kiekiu priesmëlio, priemolio bei puraus,humusingo molio d<strong>ir</strong>voþemiuose. Derliai labiausiai priklauso nuo auginamø232