SodininkystÄ ir daržininkystÄ - SodininkystÄs ir daržininkystÄs institutas
SodininkystÄ ir daržininkystÄ - SodininkystÄs ir daržininkystÄs institutas
SodininkystÄ ir daržininkystÄ - SodininkystÄs ir daržininkystÄs institutas
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
vidutiniðkai humusingas, judriojo kalio vidutiniðkai, o judriojo fosforo daug.Pagal agrocheminius rodiklius d<strong>ir</strong>voþemis bulvëms auginti tinkamas, taèiaupagal granuliometrinæ sudëtá – kiek sunkokas. Drëgnais 2001 m. bulviø pasëlisiðm<strong>ir</strong>ko.MetaiYear2 lentelë. D<strong>ir</strong>voþemio agrocheminiai rodikliaiTable 2. Agrochemical characteristics of soilpH KClHumusasHumus, %P 2 O 5 , K 2 O,mg kg -1 mg kg -1N min. , kg ha -1 (pavasará prieð tràðø iðbërimà)N min. , kg ha -1 (in spring before fertilization)A-L metodu / A-L method 0-30 cm 31-60 cm 0-60 cm2001 7,2 1,67 320 175 34 39 732002 6,7 2,12 226 148 59 53 1122003 7,4 2,19 233 98 27 25 52Meteorologinës sàlygos 2001-2003 m. bulviø augimo metu buvonevienodos.2001 m. geguþës <strong>ir</strong> b<strong>ir</strong>þelio mën. buvo vësûs <strong>ir</strong> sausi, bulvës dygo ilgai, osudygusios lëtai augo. Rugpjûtis buvo drëgnas bei ðiltas, o liepa labai karðtabei drëgna. Oro temperatûra dienà pakildavo iki 30°C, o dienos antroje pusëjedaþniausiai bûdavo trumpi intensyvûs lietûs. Esant aukðtai oro temperatûrai,vyravo didelis santykinis oro drëgnis. Bulviø tarpueiliuose ilgokai telkðojo liûèiøvanduo. Visa tai lëmë bulviø maro plitimà, kurio nesustabdë net intensyviaugalø apsauga. Bulviø lapai nudþiûvo viena savaite anksèiau negu áprasta.2002 m. buvo neáprastai karðta, ypaè geguþës <strong>ir</strong> rugpjûèio mën., kai vidutinëmënesio temperatûra buvo atitinkamai 3,3 <strong>ir</strong> 4,0° aukðtesnë negu daugiametë.Geguþës, liepos <strong>ir</strong> rugpjûèio mënesiais iðkrito gerokai maþiau negu áprastakrituliø. Ypatinga sausra vyravo nuo liepos vidurio. Visa tai turëjo neigiamosátakos augalams. Gautas maþesnis bulviø derlius negu normalaus drëgnumometais.2003 m. meteorologinës sàlygos buvo palankios bulvëms augti. Vidutinëoro temperatûra geguþës, liepos, rugpjûèio mënesiais buvo kiek didesnë negudaugiametë, o d<strong>ir</strong>va normaliai drëgna. Kiek daugiau krituliø iðkrito lieposantràjà <strong>ir</strong> treèiàjà dekadà, taèiau tai didesnës átakos augalams neturëjo.Rezultatai. Tràðø átaka bulviø derliui. Trejø metø tyrimaiparodë, jog didþiausias labai ankstyvø bulviø derlius gautas, kai jos patræðtosdidþiausia kompleksiniø tràðø norma – N 120P 120K 240<strong>ir</strong> papildomai azotu – N 30(3 lentelë). Tokia tràðø norma garantavo 39 t ha -1 derliø, o derliaus priedassudarë 84%. Træðtø vienanarëmis tràðomis pagal agrochemines d<strong>ir</strong>voþemioanalizes bulviø derliaus priedas buvo tik 44%. Træðtø net <strong>ir</strong> maþesnekompleksiniø tràðø norma (N 90P 90K 180) bulviø gautas 62% didesnis derliauspriedas negu kontroliniame variante. Labai ankstyvoms bulvëms kompleksinëstràðos buvo tinkamesnës negu vienanarës, o geriausia jas træðti1,2 t ha -1 kompleksiniø tràðø Cropcare 10-10-20 norma. Tai garantuoja40 t ha -1 derliø. Ankstyvàsias bulves vegetacijos purkðti tràðomis buvo neefektyvu,219