SodininkystÄ ir daržininkystÄ - SodininkystÄs ir daržininkystÄs institutas
SodininkystÄ ir daržininkystÄ - SodininkystÄs ir daržininkystÄs institutas
SodininkystÄ ir daržininkystÄ - SodininkystÄs ir daržininkystÄs institutas
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ypaè liepos–rugpjûèio mënesiais. Svogûnai ið sëjinukø subræsta anksèiau negusëti, todël tinka tuo laikotarpiu rinkai uþpildyti.Tyrimø tikslas – iðt<strong>ir</strong>ti svogûnø ið sëjinukø biologines ûkines savybes,uþauginti ankstyvesná, geros kokybës ropeliø derliø.Tyrimø objektas, sàlygos <strong>ir</strong> metodai. Tyrimai atlikti 2001-2003 m. Lietuvossodininkystës <strong>ir</strong> darþininkystës instituto bandymø lauke.Bandymø schema:A faktorius – veislës:a) Lietuvos didieji b) Stutgarten Riesen, c) Centurion F 1, d) Jetset F 1.B faktorius – derliaus ëmimo laikas:a) liepos 25 d., rugpjûèio 1 d., rugpjûèio 8 d., rugpjûèio 14 d., rugpjûèio22 d. (85, 92, 99, 106, 113 dienø po sëjinukø sodinimo).Tyrimo variantai kartoti keturis kartus. Apskaitinio laukelio plotas – 3,5 m 2 .Bandymø laukas – lyguma su nedideliu mikroreljefu. D<strong>ir</strong>voþemis –karbonatingas glëjiðkas rudþemis (RD kg), kurio granuliometrinë sudëtis –lengvas priemolis ant vidutinio sunkumo priemolio. Vidutinis mitybos elementøkiekis: P 2O 5– 243 mg/kg, K 2O – 135 mg/kg, N min.0-60 cm gylyje – 41,2 kg/ha.Træšta N 60P 60K 120. Kenkëjai <strong>ir</strong> ligos naikintos pagal reikalà.Svogûnø sëjinukai sodinti: 2001 04 30; 2002 04 29; 2003 05 02. Sëjinukø masë– 1,0-1,5 g. Sodinimo norma – 900 kg/ha. Sodinta pagal schemà – (23x10) x 4 cm.Prieðsëlis – juodasis pûdymas.Ankstyvajai prekinei produkcijai tiko suformavæ ropeles svogûnai, kai pradëjominkðtëti jø kakleliai. Pasverta ropelës <strong>ir</strong> lapø masë, iðmatuotas ropelës skersmuo.Duomenys statistiðkai ávertinti dispersinës analizës metodu (Tarakanovas,Raudonius, 2003).Ið visø variantø sudarytas jungtinis mëginys augalø kokybei iðt<strong>ir</strong>ti. Bertranometodu nustatyti invertuoti cukrûs <strong>ir</strong> sacharozë, Murri metodu – vitaminas C,jonometru su nitratø selektyviniu elektrodu – nitratai, su refraktometru – t<strong>ir</strong>piossausosios medþiagos.Meteorologinës sàlygos bandymø vykdymo metais buvo gana sk<strong>ir</strong>tingos.Ðiltas <strong>ir</strong> gana drëgnas 2001 m. pavasaris palankiai veikë svogûnø suþëlimà,taèiau vësûs <strong>ir</strong> sausi b<strong>ir</strong>þelio orai pristabdë augimà. Liepos mën. vidutinë parostemperatûra 4,0°C buvo aukðtesnë uþ vidutinæ daugiametæ, o krituliø iðkrito179% daugiametës normos. Augalams augti <strong>ir</strong> derliui imti buvo geros sàlygos.2002 m. iðsiskyrë labai ðiltu oru. Vegetacijos laikotarpio vidutinëtemperatûra buvo 1,0-3,7°C aukðtesnë uþ daugiametæ vidutinæ. Svogûnøvegetacijos pradþioje dël ðilto <strong>ir</strong> sauso oro v<strong>ir</strong>ðutiniame d<strong>ir</strong>voþemio sluoksnyjesusidarë neigiamas drëgmës balansas, augalai blogiau augo. B<strong>ir</strong>þelio mën. buvodrëgnas, iðkrito 135% daugiametës krituliø normos. Liepos pabaiga <strong>ir</strong> rugpjûèiomën., kai iðkrito tik 18% krituliø normos, buvo palankûs svogûnams bræsti.Derliui imti buvo geros sàlygos.2003 m. pavasará <strong>ir</strong> vasarà vyravæ karðti <strong>ir</strong> sausi orai buvo labai nepalankûssvogûnams augti, ypaè auginamiems ankstyvajai produkcijai. Dël sausø <strong>ir</strong> karðtøorø svogûnai anksèiau pradëjo bræsti, uþaugo maþesnës ropelës, gautas maþesnisderlius.145