Standartinis derlius taip pat buvo veikiamas t<strong>ir</strong>tų veiksnių. Pasėlio tankio (r = 0,64,23 %), kritulių kiekio tyrimo metų vegetacijos laikotarpiu (r = 0,48, 18 %), ropelėsmasės (r = 0,34, 12 %) bei huminių rūgščių kiekio d<strong>ir</strong>vožemyje (r = 0, 30, 11 %) didėjimasdidino svogūnų standartinį derlių, o fulvo rūgščių kiekio d<strong>ir</strong>vožemyje didėjimas(r = -0,34, 12 %) <strong>ir</strong> temperatūros kilimas (r = -0,49, 18 %) derlių mažino.Aptarimas. Trąšų su huminėmis rūgštimis panaudojimas stimuliuoja maistomedžiagų pasisavinimą, ypač fosforo, <strong>ir</strong> tokiu būdu gerina augalų augimą, dėl to didėjaderlius (Ayuso <strong>ir</strong> kt.; 1996, Cimrin, Yilmaz, 2005). Yra duomenų (Malik, Azam,1985), kad mažesnės huminių rūgščių koncentracijos didina augalų šaknų masę.Mūsų duomenys parodė, kad didžiausios masės <strong>ir</strong> skersmens svogūno ropelės išaugotręšiant 20 l ha -1 humistaro.Huminės rūgštys bulvių derlių padidino vidutiniškai 1,5 karto. 6 l ha -1 huminiųrūgščių norma bulvių derlius padidino nuo 500 iki 700 kg ha -1 , o 24 l ha -1 – mažiaunei 6 ar 12 l ha -1 . Derliaus padidėjimą lėmė stipresnis <strong>ir</strong> greitesnis augalų augimas<strong>ir</strong> geresnis aps<strong>ir</strong>ūpinimas fosforu <strong>ir</strong> kitomis maisto medžiagomis (Day <strong>ir</strong> kt., 2000).Suomių tyrėjai (Kuisma, http://www.petla.fi) nurodo, kad 50 l ha -1 humistaro įterpimasprieš sėją padidina suminį <strong>ir</strong> standartinį bulvių derlius 6–7 %, tačiau nedidina prekiniųgumbų kiekio. Lietuvoje, LŽŪU, atliktų tyrimų duomenimis, bulvių derlius padidėjanuo 2,3 iki 5,1 %. Veikiant humistarui bulvių gumbuose susikaupia daugiau sausųjųmedžiagų <strong>ir</strong> mažiau krakmolo, o cukrinių runkelių šakniavaisiuose – daugiau kalio<strong>ir</strong> mažiau natrio (Laure, 2008). Tai pat LŽŪU atliktų tyrimų duomenys parodė, kadbulvių gumbų derliui teigiamą įtaką daro 0,5 % huminių medžiagų kiekis, esantis skystosiosespecialiose trąšose 3-5-6. Augalus tręšiant papildomai butonizacijos tarpsniu,bulvių gumbų derlius padidėja 2,6 t ha -1 , o nitratų sumažėja 48,7 % (Pranckietienė,Kučinskas, 2008). Mūsų tyrimų duomenys parodė, kad tręšiant 20 l ha -1 humistaro,gautas didžiausias standartinis derlius <strong>ir</strong> jo išeiga buvo didžiausia, o normos didinimasiki 50 l ha -1 , palyginti su 20 l ha -1 norma, derliaus nedidino.D<strong>ir</strong>vožemio humuso kokybę lemia humuso <strong>ir</strong> fulvo rūgščių santykis, kuris labaipriklauso nuo d<strong>ir</strong>vožemio tipo (Weber, http://www.humintech.com/), <strong>ir</strong> kuo jis didesnis,tuo humuso kokybė geresnė (Tripolskaja, 2005; Laure, 2008). Mūsų tyrimųduomenys parodė, kad visos t<strong>ir</strong>tos humistaro normos didino huminių rūgščių kiekiusd<strong>ir</strong>vožemyje, o huminių <strong>ir</strong> fulvo rūgščių santykis didėjo. Didžiausias humuso <strong>ir</strong> fulvorūgščių santykis gautas sk<strong>ir</strong>iant 20 l ha -1 humistaro.Suomių tyrėjai pastebi, kad huminių medžiagų veikimas priklauso nuo d<strong>ir</strong>vožemiosavybių <strong>ir</strong> jame esančių mitybos elementų judrumo (Kuisma, http://www.petla.fi), taip pat aplinkos sąlygų (Dantas <strong>ir</strong> kt., 2007). Atliktos takų analizės duomenysparodė, kad svogūnų derliui įtakos turėjo meteorologinės sąlygos, huminių <strong>ir</strong> fulvorūgščių kiekis d<strong>ir</strong>vožemyje, pasėlio tankis bei ropelės masės <strong>ir</strong> skersmens didėjimas(6 pav.). Ropelės masės augimui <strong>ir</strong> skersmens didėjimui įtakos turėjo meteorologinėssąlygos <strong>ir</strong> pasėlio tankis.Išvados. 1. Tręšiant humistaru (norma – 20 l ha -1 ), svogūnų pasėlio tankis buvodidžiausias.2. Didžiausia svogūno ropelės masė (46,6 g) <strong>ir</strong> skersmuo (41,9 mm) gauti tręšiant20 l ha -1 humistaro.90
3. Didžiausias svogūnų suminis (24,2 t ha -1 ) <strong>ir</strong> standartinis (19,2 t ha -1 ) derliaigauti tręšiant 20 l ha -1 humistaro. Standartinio derliaus išeiga buvo 79,7 %.4. Didžiausias humuso <strong>ir</strong> fulvo rūgščių santykis (0,29) svogūnų pasėlio d<strong>ir</strong>vožemyjegautas tręšiant 20 l ha -1 humistaro.5. Pasėlio tankio (r = 0,64, 23 %), kritulių kiekio tyrimo metų vegetacijos laikotarpiu(r = 0,48, 18 %), ropelės masės (r = 0,34, 12 %) bei huminių rūgščių kiekiod<strong>ir</strong>vožemyje (r = 0, 30, 11 %) didėjimas didino svogūnų standartinį derlių. Fulvo rūgščiųkiekio d<strong>ir</strong>vožemyje didėjimas (r = -0,34, 12 %) <strong>ir</strong> temperatūros kilimas (r = -0,49,18 % ) derlių mažino.Gauta 2009 05 <strong>28</strong>Parengta spausdinti 2009 06 10Literatūra1. Ayuso M., Hernάndez T., Garcia C., Pascual J. A. 1996. Stimulation of barleygrowth and nutrient absorption by humic substances originating from variousorganic materials. Bioresource Technology, 57(3): 251–257.2. Brewster J. L. 2008. Onions and other vegetable Alliums (2nd edition). CABI,Wellesbourne.3. Cimrin K. M., Yilmaz I. 2005. Humic acid applications to lettuce do not improveyield but do improve phosphorus availability. Acta Agriculturae Scandinavica,55(1): 58–63.4. Day K. S., Thornton R., Kreeft H. 2000. Humic acid products for improvedphosphorus fertilizer management. In: E. A. Gharbour, G. Davies (eds.),Humic substances versatile components of plants, soils and water. Cambridge,321–324.5. Dantas B. F., Pere<strong>ir</strong>a M. S., Ribe<strong>ir</strong>o de Sa L., Trajano Maia J. L., Bassoi L. H.2007. Effect of humic substances and weather conditions on leaf biochemicalchanges of fertigated guava tree, during orchard establishment. Revista Brasile<strong>ir</strong>ade Fruticultura, 29(3): 63–638.6. Kuisma P. Humic substance extract on potato. http://www.petla.fi7. Laurė R. 2008. The effects of biostimulants and mineral nutrition elements onthe yield of agricultural crops, the<strong>ir</strong> quality and soil biological activity: summaryof doctoral dissertation. Kaunas.8. Malik K. A., Azam F. 1985. Effect of humic acid on wheat (Triticum aestivum L.)seedling growth. Env<strong>ir</strong>onmental and Experimental Botany, 25(3): 245–252.9. Metzger L. Humic&fulvic acids: The black gold of agriculture? http://www.humintech.com10. Peña-Mendez E., Havel J., Patočka J. 2005. Humic substances compounds ofstill unknown structure: applications in agriculture, industry, env<strong>ir</strong>onment, andbiomedicine. Journal of Applied Biomedicine, 3: 13–24.91
- Page 1 and 2:
Lietuvos sodininkystĖs ir darŽini
- Page 3 and 4:
SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 5 and 6:
Table 1. Dates of blooming periods
- Page 7 and 8:
Average yield of apple cultivars ra
- Page 9 and 10:
Table 4. Harvest date, end of stora
- Page 11:
10. Sasnauskas A., Gelvonauskienė
- Page 14 and 15:
(Curran ir kt.,1995; Filella ir kt.
- Page 16 and 17:
yra mažesnis. Vis dėlto chlorofil
- Page 18 and 19:
Literatūra1. Asada T., Ogasawara M
- Page 21 and 22:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 23 and 24:
1 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 25 and 26:
4 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 27:
9. Leinfelder M. M., Merwin I. A. 2
- Page 30 and 31:
availability of nutrients and incre
- Page 32 and 33:
Table 2. Amount of microelements (m
- Page 34 and 35:
of P was determined in the apple-tr
- Page 36 and 37:
References1. Adriano D. C. 1986. Tr
- Page 39 and 40: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 41 and 42: SOD-1 izoformos aktyvumas yra dides
- Page 43 and 44: Palyginę 2007 ir 2008 metų duomen
- Page 45: action of berries of these cultivar
- Page 48 and 49: 1999; Litwińczuk, 2002). Duomenų
- Page 50 and 51: 2 pav. Kanamicino įtaka vienam eks
- Page 52 and 53: eksplantus - mikroūglius ir hipoko
- Page 54 and 55: 12. Tang H., Ren Z., Reustle G., Kr
- Page 56 and 57: Ribes, Prunus, Sambucus genčių au
- Page 58 and 59: koncentracijos skatino svogūno mer
- Page 60 and 61: 5. Glinska S., Bartczak M., Oleksia
- Page 63 and 64: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 65 and 66: Lentelė. Dirvožemio agrocheminiai
- Page 67 and 68: karto daugiau negu daugiamečiai ro
- Page 69 and 70: Natūrali masės netektis abiem atv
- Page 71 and 72: 6. Cox F. R., Kamprath E. J. 1972.
- Page 73 and 74: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 75 and 76: 3. F + humistaras, 50 l ha -1 prie
- Page 77 and 78: 2 pav. Humistaro ir papildomo trę
- Page 79 and 80: Nuo tirtų trąšų huminių rūgš
- Page 81 and 82: 2. Eitminavičius L. 1998. Dirvože
- Page 83 and 84: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 85 and 86: (A-L, Gost 26208-84), mineralinis a
- Page 87 and 88: Pasėlio tankis turėjo silpnai nei
- Page 89: Lentelės tęsinysTable continuedHR
- Page 93: The increase of crop density (r = 0
- Page 96 and 97: žalioji trąša) ir natūralios ki
- Page 98 and 99: Lentelė. Meteorologinės sąlygos
- Page 100 and 101: išeigą (65,8 %). Prekinis derlius
- Page 102 and 103: Aptarimas. Rusijos mokslininkai Kon
- Page 104 and 105: 16. Shynkarenka A. 2005. Augalų ap
- Page 106 and 107: investigators, neither single nor r
- Page 108 and 109: Fig. 3. Marketable onion yield3 pav
- Page 111 and 112: SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 113 and 114: Object, methods and conditions. P l
- Page 115 and 116: the sum of chlorophylls a and b. Al
- Page 117 and 118: nitrate decline (see Fig. 1).The te
- Page 119 and 120: 20. Matsuda R., Ohashi-Kaneko K., F
- Page 121 and 122: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 123 and 124: Daigams augant matuota tris kartus.
- Page 125 and 126: Papildomas švitinimas mėlyna švi
- Page 127 and 128: Tai ypač ryškiai rodė paprikų d
- Page 129 and 130: 12 pav. Fotosintezės pigmentų kie
- Page 131 and 132: 14 pav. Daržovių derlius: agurkų
- Page 133 and 134: saldžiosios paprikos daigų šviti
- Page 135: SODININKYSTĖ IR DARŽININKYSTĖ. S
- Page 138 and 139: eikvojimas ir fotokvėpavimas, tod
- Page 140 and 141:
(1, 2 pav). UV-B spinduliuotė lėm
- Page 142 and 143:
įtakos turėjo visi tirti aplinkos
- Page 144 and 145:
14. Kirnak H., Kaya C., Tas I., Hig
- Page 147 and 148:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 149 and 150:
Lentelė. Chrizantemų regenerantų
- Page 151 and 152:
Literatūra1. Adams S. R., Langton
- Page 153 and 154:
SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 155 and 156:
Table. The light emitting diode com
- Page 157 and 158:
Fig. 2. The contents of phenolic co
- Page 159 and 160:
Nevertheless, our pilot results imp
- Page 161:
veikiamų ‘Luokė’ veislės že
- Page 164 and 165:
selekcijos procesą. Vienas pagrind
- Page 166 and 167:
Tyrimais nustatyta, kad organogenez
- Page 168 and 169:
Žalios spalvos augalai regeneranta
- Page 170 and 171:
9. Mashayekhi M., Shakib A. M., Ahm
- Page 173 and 174:
ATMINTINĖ AUTORIAMS, RAŠANTIEMSĮ
- Page 175 and 176:
Bandymų veiksnių gradacijos lente
- Page 177 and 178:
GUIDELINES FOR THE PREPARATION AND
- Page 179 and 180:
they should be understandable. The
- Page 181 and 182:
Turinys - ContentsA. Sasnauskas, D.
- Page 183 and 184:
S. Sakalauskienė, A. Brazaitytė,