dartinio derliaus išeiga padidėjo 4,7 %. Didžiausias svogūnų derlius gautas tręšiantpapildomai humistaru <strong>ir</strong> vegetacijos metu kalio <strong>ir</strong> azoto trąša Final K. Standartinisderlius, palyginti su Cropcare 10 10 20 su mikroelementai tręštų svogūnų derliumi,padidėjo 29,3 %, standartinio derliaus išeiga – 7,9 %, ropelės masė – 25,1 %.Humuso kokybė priklauso nuo huminių <strong>ir</strong> fulvo rūgščių santykio <strong>ir</strong> kuo jis didesnis,tuo humuso kokybė geresnė. Lietuvos d<strong>ir</strong>vožemiuose fulvo rūgščių yra daugiau neihuminių (Tripolskaja, 2005) <strong>ir</strong> humuso tipas yra fulvatinis (Eitminavičius, 1998). Irstantorganinei medžiagai, vyrauja huminių rūgščių susidarymo procesai. Tai rodo huminių <strong>ir</strong>fulvo rūgščių santykio padidėjimas nuo 0,950 d<strong>ir</strong>vožemyje, tręštame tik mineralinėmistrąšomis, iki 0,958–0,995 tręšiant organinėmis medžiagomis (Slepetiene, Slepetys,2005). Jei humuse yra daugiau huminių rūgščių <strong>ir</strong> d<strong>ir</strong>vožemyje susidaro fosfohumatai,sumažėja cheminės sorbcijos imlumas, dėl to padidėja fosforo absorbcija, katijonųmainų geba <strong>ir</strong> mažiau katijonų <strong>ir</strong> anijonų patenka į gruntinius vandenis (Pranckietienė<strong>ir</strong> kt., 2008; Humic Substances ..., 1990). Svarbiausia huminių rūgščių savybė yra gebėjimassurišti net<strong>ir</strong>pius metalų jonus, oksidus <strong>ir</strong> hidroksidus <strong>ir</strong> lėtai atiduoti augalamsjiems tinkamu metu, o fulvo rūgštys pagreitina <strong>ir</strong> stimuliuoja veiksmingumą (Sachs,http://www. huminitech.com.; Stevenson, 1994). Mūsų tyrimų duomenys parodė, kad,tręšiant humistaru <strong>ir</strong> papildomai vegetacijos laikotarpiu Final K, huminių rūgščių kiekisbuvo didesnis, o fulvo – mažesnis nei naudojant kitas t<strong>ir</strong>tas trąšas. Huminių <strong>ir</strong> fulvorūgčių santykis tręšiant šiuo trąšų deriniu buvo didžiausias.Išvados. 1. Didžiausias svogūnų derlingumas (standartinis derlius – 21,6 t ha -1 ,standartinio derliaus išeiga – 81,1 %) gautas tręšiant prieš sėją humistaru <strong>ir</strong> papildomaivegetacijos laikotarpiu Final K.2. Didžiausia svogūno ropelės vidutinė masė (54,8 g) gauta tręšiant prieš sėjąhumistaru <strong>ir</strong> papildomai vegetacijos laikotarpiu Final K.3. Daugiausia huminių (0,063 %) <strong>ir</strong> mažiausiai fulvo (0,<strong>28</strong>5 %) rūgščių beididžiausias šių rūgščių santykis buvo tręšiant prieš sėją humistaru <strong>ir</strong> papildomai vegetacijoslaikotarpiu Final K.4. Svogūno ropelės masės didėjimo įtaka suminio <strong>ir</strong> standartinio derliaus didėjimuibuvo didžiausia <strong>ir</strong> stipri (atitinkamai 33 %, r = 0,95 <strong>ir</strong> 31 %, r = 0,96). Skersmens įtakabuvo mažesnė <strong>ir</strong> stipri (atitinkamai 25 %, r = 0,74 <strong>ir</strong> 26 %, r = 0,78). Huminių rūgščiųkiekio didėjimas turėjo teigiamos, dominuojančios <strong>ir</strong> netiesioginės vidutinio stiprumo(atitinkamai 18 %, r = 0,54 <strong>ir</strong> 20 %, r = 0,59) įtakos. Fulvo rūgščių įtaka taip pat buvoteigiama, bet silpnesnė (atitinkamai 14 %, r = 0,41 <strong>ir</strong> 15 %, r = 0,46).Gauta 2009 05 25Parengta spausdinti 2009 06 10Literatūra1. Adam S. M., Abou El-Salehein E. H., Abd Alla A. M. 1996. Effect of N andK fertilizers as foliar spray on tomatoes under greenhouse conditions. ZagazigJournal of Agricultural Research, 23(4): 629–640.80
2. Eitminavičius L. 1998. D<strong>ir</strong>vožemio organinė medžiaga (humusas). Kn.:J. Mažvila (sudaryt.). Lietuvos d<strong>ir</strong>vožemių agrocheminės savybės <strong>ir</strong> jų kaita.Lietuvos žemd<strong>ir</strong>bystės institutas, Kaunas, 105–123.3. El-Bassiony A. M. 2006. Effect of potassium fertilization on growth, yield andquality of onion plants. Journal of applied sciences research, 2(10): 780–785.4. Ghoname A., El-Bassiony A. M., Riadand G. S., Abd El-Baky M. M. H. 2007.Reducing onion bulbs flaking and increasing bulb yield and quality by potassiumand calcium application. Australian Journal of Basic and Applied Sciences,1(4): 610–618.5. Humic Substances in Soil and Crop Sciences: Selected Readings. 1990.P. Maccarthy, C. E. Clapp, R. L. Malcolm, P. R. Blogom (eds). Madison.6. Laurė R. 2008. The effects of biostimulants and mineral nutrition elements onthe yield of agricultural crops, the<strong>ir</strong> quality and soil biological activity: summaryof doctoral dissertation. Kaunas.7. Pranckietienė I., Mažeika R., Šidlauskas G., Pranckietis V., Vagusevičienė I.,Dromantienė R., Cigienė A., Tranavičienė A. 2008. Humuso trąšų įtaka d<strong>ir</strong>vožemiobiologiniam aktyvumui <strong>ir</strong> vasarinių rapsų produktyvumui. Vagos, 78(31):23–<strong>28</strong>.8. Sachs P. 2004. Humus: still mystery & humic acids based products. http://www.nofa.org/tnt/humus9. Slepetiene A., Slepetys J. 2005. Status of humus in soil under various long-termtillage systems. Geoderma, V(127): 207–215.10. Staugaitis G., Tripolskaja L., Petrauskienė R. 2004. Research on efficiency ofnatural organic compounds and microelements for agricultural crops. Дождевыечерви и плодородие почв: материалы конференции. Владимир, 167–168.11. Stevenson F. J. 1994. Humus chemistry: genesis, composition, reactions. JohnWiley and Sons, New York.12. Tan K. H. 2003. Humic matter in moil and the env<strong>ir</strong>onment: principles and controversies.Books in Soils, Plants, and the Env<strong>ir</strong>onment. New York.13. Tarakanovas P., Raudonius S. 2003. Agronominių tyrimų duomenų statistinėanalizė, taikant kompiuterines programas ANOVA, STAT, SPLIT-PLOT iš paketoSELEKCIJA <strong>ir</strong> IRRISTAT. Akademija.14. Trejo-Telez L. I., Rodriguez-Mendoza M. N., Alcantar-Gonzalez G., Gomez-Merino F. C. 2007a. Effect of foliar fertilization on plant growth and qualityof Mexican husk tomato (Physalis ixocarpa Brot.). Acta Horticulturae, 729:295–299.15. Trejo-Telez L. I., Rodriguez-Mendoza M. N., Alcantar-Gonzalez G., Gomez-Merino F. C. 2007b. Micronutrient foliar fertilization increases quality of tomato(Lycopersicum esculentum L.) in alkaline soils. Acta Horticulturae, 729:301–306.16. Tripolskaja L. 2005. Organinės trąšos <strong>ir</strong> jų poveikis aplinkai. Lietuvos žemd<strong>ir</strong>bystėsinstitutas, Akademija, Kėdainių r.17. Vasar V., Särekanno M. 2004. Influence of humistaro n productivity of potatomeristemplants. Transactions of the Estonian Agricultural University, Agronomy,219: 67–69.18. Wójcek P. 2004. Uptake of mineral nutrients from foliar fertilization. Journal offruit and ornamental plant research (special ed. vol.), 12: 201–218.81
- Page 1 and 2:
Lietuvos sodininkystĖs ir darŽini
- Page 3 and 4:
SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 5 and 6:
Table 1. Dates of blooming periods
- Page 7 and 8:
Average yield of apple cultivars ra
- Page 9 and 10:
Table 4. Harvest date, end of stora
- Page 11:
10. Sasnauskas A., Gelvonauskienė
- Page 14 and 15:
(Curran ir kt.,1995; Filella ir kt.
- Page 16 and 17:
yra mažesnis. Vis dėlto chlorofil
- Page 18 and 19:
Literatūra1. Asada T., Ogasawara M
- Page 21 and 22:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 23 and 24:
1 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 25 and 26:
4 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 27:
9. Leinfelder M. M., Merwin I. A. 2
- Page 30 and 31: availability of nutrients and incre
- Page 32 and 33: Table 2. Amount of microelements (m
- Page 34 and 35: of P was determined in the apple-tr
- Page 36 and 37: References1. Adriano D. C. 1986. Tr
- Page 39 and 40: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 41 and 42: SOD-1 izoformos aktyvumas yra dides
- Page 43 and 44: Palyginę 2007 ir 2008 metų duomen
- Page 45: action of berries of these cultivar
- Page 48 and 49: 1999; Litwińczuk, 2002). Duomenų
- Page 50 and 51: 2 pav. Kanamicino įtaka vienam eks
- Page 52 and 53: eksplantus - mikroūglius ir hipoko
- Page 54 and 55: 12. Tang H., Ren Z., Reustle G., Kr
- Page 56 and 57: Ribes, Prunus, Sambucus genčių au
- Page 58 and 59: koncentracijos skatino svogūno mer
- Page 60 and 61: 5. Glinska S., Bartczak M., Oleksia
- Page 63 and 64: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 65 and 66: Lentelė. Dirvožemio agrocheminiai
- Page 67 and 68: karto daugiau negu daugiamečiai ro
- Page 69 and 70: Natūrali masės netektis abiem atv
- Page 71 and 72: 6. Cox F. R., Kamprath E. J. 1972.
- Page 73 and 74: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 75 and 76: 3. F + humistaras, 50 l ha -1 prie
- Page 77 and 78: 2 pav. Humistaro ir papildomo trę
- Page 79: Nuo tirtų trąšų huminių rūgš
- Page 83 and 84: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 85 and 86: (A-L, Gost 26208-84), mineralinis a
- Page 87 and 88: Pasėlio tankis turėjo silpnai nei
- Page 89 and 90: Lentelės tęsinysTable continuedHR
- Page 91 and 92: 3. Didžiausias svogūnų suminis (
- Page 93: The increase of crop density (r = 0
- Page 96 and 97: žalioji trąša) ir natūralios ki
- Page 98 and 99: Lentelė. Meteorologinės sąlygos
- Page 100 and 101: išeigą (65,8 %). Prekinis derlius
- Page 102 and 103: Aptarimas. Rusijos mokslininkai Kon
- Page 104 and 105: 16. Shynkarenka A. 2005. Augalų ap
- Page 106 and 107: investigators, neither single nor r
- Page 108 and 109: Fig. 3. Marketable onion yield3 pav
- Page 111 and 112: SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 113 and 114: Object, methods and conditions. P l
- Page 115 and 116: the sum of chlorophylls a and b. Al
- Page 117 and 118: nitrate decline (see Fig. 1).The te
- Page 119 and 120: 20. Matsuda R., Ohashi-Kaneko K., F
- Page 121 and 122: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 123 and 124: Daigams augant matuota tris kartus.
- Page 125 and 126: Papildomas švitinimas mėlyna švi
- Page 127 and 128: Tai ypač ryškiai rodė paprikų d
- Page 129 and 130: 12 pav. Fotosintezės pigmentų kie
- Page 131 and 132:
14 pav. Daržovių derlius: agurkų
- Page 133 and 134:
saldžiosios paprikos daigų šviti
- Page 135:
SODININKYSTĖ IR DARŽININKYSTĖ. S
- Page 138 and 139:
eikvojimas ir fotokvėpavimas, tod
- Page 140 and 141:
(1, 2 pav). UV-B spinduliuotė lėm
- Page 142 and 143:
įtakos turėjo visi tirti aplinkos
- Page 144 and 145:
14. Kirnak H., Kaya C., Tas I., Hig
- Page 147 and 148:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 149 and 150:
Lentelė. Chrizantemų regenerantų
- Page 151 and 152:
Literatūra1. Adams S. R., Langton
- Page 153 and 154:
SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 155 and 156:
Table. The light emitting diode com
- Page 157 and 158:
Fig. 2. The contents of phenolic co
- Page 159 and 160:
Nevertheless, our pilot results imp
- Page 161:
veikiamų ‘Luokė’ veislės že
- Page 164 and 165:
selekcijos procesą. Vienas pagrind
- Page 166 and 167:
Tyrimais nustatyta, kad organogenez
- Page 168 and 169:
Žalios spalvos augalai regeneranta
- Page 170 and 171:
9. Mashayekhi M., Shakib A. M., Ahm
- Page 173 and 174:
ATMINTINĖ AUTORIAMS, RAŠANTIEMSĮ
- Page 175 and 176:
Bandymų veiksnių gradacijos lente
- Page 177 and 178:
GUIDELINES FOR THE PREPARATION AND
- Page 179 and 180:
they should be understandable. The
- Page 181 and 182:
Turinys - ContentsA. Sasnauskas, D.
- Page 183 and 184:
S. Sakalauskienė, A. Brazaitytė,