mu, boro augalams pakanka, kai t<strong>ir</strong>paus vandenyje boro kiekis d<strong>ir</strong>vožemyje v<strong>ir</strong>šija0,5 µg g -1 . Daugelyje kryžmažiedžių <strong>ir</strong> šakniavaisių augalų pakankamas boro kiekisyra 25–100 µg g -1 sausųjų medžiagų. Jei šio mikroelemento kiekis didesnis kaip200 µg g -1 , jis yra augalams nuodingas (Tariq, Mott, 2007).Burokėliai <strong>ir</strong> cukriniai runkeliai, jei trūksta boro, dažniau suserga sausuojuviduriniųjų lapų puviniu (Анспок, 1990), rauplėmis (Vasinauskienė, 1998) <strong>ir</strong> šaknųvėžiu (Hemphill <strong>ir</strong> kt., 1982). Sergantys burokėliai blogiau laikosi, jų produkcijatampa neprekinė. Didėjant boro kiekiui d<strong>ir</strong>vožemyje, jo kiekis augaluose taip patdidėja (Bergamin <strong>ir</strong> kt., 2005; Castro, Brighenti, 2007). Apibendrintais Latvijojeatliktų tyrimų duomenimis, burokėlio šakniavaisyje randama 9,3, lapuose – 10,8,sėklose – 12,6 mg kg -1 sausųjų medžiagų boro. 1 kg šviežių burokėlių lapų yra 0,042,šakniavaisio – 0,022 mg boro (Анспок, 1990).Boro stygiaus požymiai pas<strong>ir</strong>eiškia kalkinguose d<strong>ir</strong>vožemiuose, o padėtį pabloginasausros, kai augalai sunkiai pasisavina borą, arba gausus smėlių ar žvyringų d<strong>ir</strong>vožemiųlaistymas. Todėl reikia papildomai tręšti boru, išberiant trąšas ant d<strong>ir</strong>vos arba tręšiantaugalus per lapus (Shorrocks, 1997; Dordas, 2006). Aptikta nemažai duomenų apieboro reikšmę augalams, bet sk<strong>ir</strong>tingų boro trąšų įtakos tyrimų nedaug.Svarbu ne tik išauginti didelį burokėlių derlių, bet <strong>ir</strong> juos išlaikyti per žiemą.Mažiausias neprekinių burokėlių šakniavaisių kiekis <strong>ir</strong> geriausia jų kokybė būna laikant+2 °C temperatūroje (Badelek <strong>ir</strong> kt., 2002), o santykinė oro drėgmė turi būti didesnėkaip 95 % (Henze, Bauman, 1979). Kai kurių tyrėjų duomenimis (Tucker <strong>ir</strong> kt., 1977),didesni svorio <strong>ir</strong> puvimo nuostoliai nustatyti laikant mažus (1,5–3,0 cm skersmens)šakniavaisius. Lenkų tyrėjų duomenimis (Badelek <strong>ir</strong> kt., 2002), šakniavaisio dydisneturėjo įtakos laikymuisi.Darbo tikslas – išt<strong>ir</strong>ti papildomo tręšimo įva<strong>ir</strong>iomis boro trąšomis įtaką burokėlių(Beta vulgaris L. var. conditiva Alef.) derlingumui <strong>ir</strong> produkcijos laikymuisi.Tyrimo objektas, metodai <strong>ir</strong> sąlygos. Tyrimai atlikti 2005–2007 m. Lietuvossodininkystės <strong>ir</strong> daržininkystės institute priesmėlio ant lengvo priemolio karbonatingajamesekliai glėjiškame išplautžemyje (IDg8-k / Calc(ar)i- Epihypogleyc Luvisols– LVg-p-w-cc), o laikymosi tyrimai – 2005–2008 m. LSDI Biochemijos <strong>ir</strong>technologijos laboratorijos saugyklose. D<strong>ir</strong>vožemio armuo buvo 20–25 cm storio.D<strong>ir</strong>vožemis buvo mažo humusingumo <strong>ir</strong> azotingumo, labai fosforingas, kalcingas <strong>ir</strong>magningas, vidutinio kalingumo <strong>ir</strong> kalingas, mažo <strong>ir</strong> vidutinio boringumo, šarmiškas(lentelė).D<strong>ir</strong>vožemio ėminiai imti prieš įrengiant bandymą iš lauko ploto ariamojo(0–25 cm) <strong>ir</strong> iš poarmeninio (mineraliniam azotui nustatyti) sluoksnių. Nustatyta:pH KCl(potenciometriniu metodu (ISO 10390:2005)), humusas, % (sauso deginimometodu (ISO 10694:1995)), judrieji P 2O 5<strong>ir</strong> K 2O, mg kg -1 (Egnerio-Rimo-Domingometodu (A-L, Gost 26208-84)), mineralinis azotas, mg kg -1 (jonometriniu metodu),kalcis <strong>ir</strong> magnis, mg kg -1 (atominės absorbcijos spektrometriniu metodu (SVP D-06)).Analizės atliktos LŽI Agrocheminių tyrimų centre.64
Lentelė. D<strong>ir</strong>vožemio agrocheminiai rodikliai prieš įrengiant bandymąTable. Soil agrochemical characteristics before layout of experimentTyrimometaiYears of investigationpH KClhumusashumus, %D<strong>ir</strong>vožemio agrocheminiai rodikliaiSoil agrochemical indicesjudrieji / agileN min.,kg ha -165Babtai, 2005–2007 m.P 2O 5K 2O Ca Mg Bmg kg -1 d<strong>ir</strong>vožemio / soil2005 7,5 1,52 56,9 348 131 5 400 1 110 0,602006 7,6 1,53 60,5 335 191 10 850 2 880 1,232007 7,2 1,74 38,2 401 229 6 400 1 <strong>28</strong>0 0,80Augalų priešsėlis – užimtas pūdymas. D<strong>ir</strong>vos d<strong>ir</strong>bimo <strong>ir</strong> pasėlių priežiūros darbaiatlikti pagal LSDI priimtas rekomendacijas. Auginti ‘Boro’ F 1<strong>ir</strong> ‘Kamuolių 2’veislės burokėliai lygiame pav<strong>ir</strong>šiuje. Sėjos schema – 62 + 8 cm. Sėklos norma –500 tūkst. vnt. ha -1 daigių sėklų.Prieš burokėlių sėją išberta N 90P 120K 180<strong>ir</strong> papildomai N 30burokėliams išauginus4–6 lapus. Tręšta amonio salietra, granuliuotu superfosfatu <strong>ir</strong> kalio magnezija. Borotrąšomis tręšta tris kartus: p<strong>ir</strong>mą kartą burokėliams išauginus 6–10 lapų, antrą – po12–14 dienų, trečią – šakniavaisiui formuojantis, t. y. rugpjūčio mėnesi. T<strong>ir</strong>palui paruoštiimta 500 l ha -1 vandens, jo koncentracija – 0,2–0,3 %.B a n d y m o s c h e m a / Scheme of trial:Veiksnys A / Factor A – burokėlių veislė <strong>ir</strong> hibridai / red beet species and hybrids:1. ‘Boro’ F 12. ’Kamuoliai 2’Veiksnys B / Factor B – sk<strong>ir</strong>tingos boro trąšos / boron fertilizers (F / B – foninistręšimas / background fertilization N 90 + 30P 120K 180):1. F + be boro / B + without boron2. F + boro rūgštis / B + boron acid3. F + Tradeboras / B + Tradebore4. F + Tradeboras Mo / B + Tradebore Mo5. F + Lyderis® Bor / B + Lyderis® Bor6. F + Boraminas Ca / B + Boramin CaHibridas <strong>ir</strong> burokėlių veislė 2 variante tręšti boro rūgšties t<strong>ir</strong>palu (17,2 % B),3 variante – Tradeboru (15 % B), 4 variante – Tradeboru Mo (be boro, yra <strong>ir</strong> molibdeno),5 variante – Lyderiu® Bor (10,5 % B <strong>ir</strong> 0,01 % Zn, 0,007 % Cu, 0,016 % Mn <strong>ir</strong>0,05 % Fe), 6 variante – Boraminu Ca (6,5 % laisvųjų amino rūgščių, 10,4 % CaO <strong>ir</strong>0,27 % B). Bandymo variantai kartoti po keturis kartus. Laukeliai išdėstyti atsitiktinetvarka. Apskaitinio laukelio plotas – 4,8 m 2 .Raudonųjų burokėlių derlius nuimtas jiems pasiekus techninę brandą. Prieš derliausnuėmimą atlikti biometriniai šakniavaisių matavimai (po 10 augalų iš kiekvienolaukelio), pagal variantus paimti bandiniai biocheminėms analizėms <strong>ir</strong> 12–15 kg bandiniaišakniavaisių laikymosi tyrimams atlikti. Šakniavaisiai laikyti šaldymo kameroje,esant pastoviai -1–+2 °C temperatūrai <strong>ir</strong> 85–90 % santykinei drėgmei. Šakniavaisių
- Page 1 and 2:
Lietuvos sodininkystĖs ir darŽini
- Page 3 and 4:
SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 5 and 6:
Table 1. Dates of blooming periods
- Page 7 and 8:
Average yield of apple cultivars ra
- Page 9 and 10:
Table 4. Harvest date, end of stora
- Page 11:
10. Sasnauskas A., Gelvonauskienė
- Page 14 and 15: (Curran ir kt.,1995; Filella ir kt.
- Page 16 and 17: yra mažesnis. Vis dėlto chlorofil
- Page 18 and 19: Literatūra1. Asada T., Ogasawara M
- Page 21 and 22: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 23 and 24: 1 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 25 and 26: 4 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 27: 9. Leinfelder M. M., Merwin I. A. 2
- Page 30 and 31: availability of nutrients and incre
- Page 32 and 33: Table 2. Amount of microelements (m
- Page 34 and 35: of P was determined in the apple-tr
- Page 36 and 37: References1. Adriano D. C. 1986. Tr
- Page 39 and 40: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 41 and 42: SOD-1 izoformos aktyvumas yra dides
- Page 43 and 44: Palyginę 2007 ir 2008 metų duomen
- Page 45: action of berries of these cultivar
- Page 48 and 49: 1999; Litwińczuk, 2002). Duomenų
- Page 50 and 51: 2 pav. Kanamicino įtaka vienam eks
- Page 52 and 53: eksplantus - mikroūglius ir hipoko
- Page 54 and 55: 12. Tang H., Ren Z., Reustle G., Kr
- Page 56 and 57: Ribes, Prunus, Sambucus genčių au
- Page 58 and 59: koncentracijos skatino svogūno mer
- Page 60 and 61: 5. Glinska S., Bartczak M., Oleksia
- Page 63: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 67 and 68: karto daugiau negu daugiamečiai ro
- Page 69 and 70: Natūrali masės netektis abiem atv
- Page 71 and 72: 6. Cox F. R., Kamprath E. J. 1972.
- Page 73 and 74: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 75 and 76: 3. F + humistaras, 50 l ha -1 prie
- Page 77 and 78: 2 pav. Humistaro ir papildomo trę
- Page 79 and 80: Nuo tirtų trąšų huminių rūgš
- Page 81 and 82: 2. Eitminavičius L. 1998. Dirvože
- Page 83 and 84: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 85 and 86: (A-L, Gost 26208-84), mineralinis a
- Page 87 and 88: Pasėlio tankis turėjo silpnai nei
- Page 89 and 90: Lentelės tęsinysTable continuedHR
- Page 91 and 92: 3. Didžiausias svogūnų suminis (
- Page 93: The increase of crop density (r = 0
- Page 96 and 97: žalioji trąša) ir natūralios ki
- Page 98 and 99: Lentelė. Meteorologinės sąlygos
- Page 100 and 101: išeigą (65,8 %). Prekinis derlius
- Page 102 and 103: Aptarimas. Rusijos mokslininkai Kon
- Page 104 and 105: 16. Shynkarenka A. 2005. Augalų ap
- Page 106 and 107: investigators, neither single nor r
- Page 108 and 109: Fig. 3. Marketable onion yield3 pav
- Page 111 and 112: SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 113 and 114: Object, methods and conditions. P l
- Page 115 and 116:
the sum of chlorophylls a and b. Al
- Page 117 and 118:
nitrate decline (see Fig. 1).The te
- Page 119 and 120:
20. Matsuda R., Ohashi-Kaneko K., F
- Page 121 and 122:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 123 and 124:
Daigams augant matuota tris kartus.
- Page 125 and 126:
Papildomas švitinimas mėlyna švi
- Page 127 and 128:
Tai ypač ryškiai rodė paprikų d
- Page 129 and 130:
12 pav. Fotosintezės pigmentų kie
- Page 131 and 132:
14 pav. Daržovių derlius: agurkų
- Page 133 and 134:
saldžiosios paprikos daigų šviti
- Page 135:
SODININKYSTĖ IR DARŽININKYSTĖ. S
- Page 138 and 139:
eikvojimas ir fotokvėpavimas, tod
- Page 140 and 141:
(1, 2 pav). UV-B spinduliuotė lėm
- Page 142 and 143:
įtakos turėjo visi tirti aplinkos
- Page 144 and 145:
14. Kirnak H., Kaya C., Tas I., Hig
- Page 147 and 148:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 149 and 150:
Lentelė. Chrizantemų regenerantų
- Page 151 and 152:
Literatūra1. Adams S. R., Langton
- Page 153 and 154:
SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 155 and 156:
Table. The light emitting diode com
- Page 157 and 158:
Fig. 2. The contents of phenolic co
- Page 159 and 160:
Nevertheless, our pilot results imp
- Page 161:
veikiamų ‘Luokė’ veislės že
- Page 164 and 165:
selekcijos procesą. Vienas pagrind
- Page 166 and 167:
Tyrimais nustatyta, kad organogenez
- Page 168 and 169:
Žalios spalvos augalai regeneranta
- Page 170 and 171:
9. Mashayekhi M., Shakib A. M., Ahm
- Page 173 and 174:
ATMINTINĖ AUTORIAMS, RAŠANTIEMSĮ
- Page 175 and 176:
Bandymų veiksnių gradacijos lente
- Page 177 and 178:
GUIDELINES FOR THE PREPARATION AND
- Page 179 and 180:
they should be understandable. The
- Page 181 and 182:
Turinys - ContentsA. Sasnauskas, D.
- Page 183 and 184:
S. Sakalauskienė, A. Brazaitytė,