You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽININKYSTĖS INSTITUTO IRLIETUVOS ŽEMĖS ŪKIO UNIVERSITETO MOKSLO DARBAI.SODININKYSTĖ IR DARŽININKYSTĖ. 2009. <strong>28</strong>(2).Juodojo serbento veislių įvertinimas pagalantioksidacinius fermentusRegina Vyšniauskienė 1 , Vida Rančelienė 1 , Jurgita Petrikaitė 1 ,Tadeušas Šikšnianas 21Botanikos institutas, Žaliųjų Ežerų g. 49, LT-08406 Vilnius2Lietuvos sodininkystės <strong>ir</strong> daržininkystės institutas, LT-54333 Babtai, Kauno r.,el. paštas regina.vysniauskiene@botanika.ltIšt<strong>ir</strong>tas juodojo serbento antioksidacinio fermento – superoksido dismutazės – SODizofermentų spektras. Įvertinta 10 juodojo serbento (Ribes nigrum L.) veislių. Nustatyta, kadjuodojo serbento lapuose vyrauja dvi izoformos – SOD-1 <strong>ir</strong> SOD-2. Gausiausias SOD izoformųspektras yra uogų luobelėje. Juodojo serbento veislių – ‘Pilėnai’‚ ‘Vyčiai’, ‘Kriviai’ – sunokusiųuogų luobelėse yra kelios SOD fermento izoformos, kurios suteikia šių veislių uogomsdidesnį antioksidacinį aktyvumą. Luobelėje yra keturios SOD izoformos. Didžiausiu uogųSOD izoformų aktyvumu išsiskyrė dvi Lietuvoje sukurtos veislės – ‘Kriviai’ <strong>ir</strong> ‘Vyčiai’. Išdešimties t<strong>ir</strong>tų veislių ‘Kriviai’ išsisk<strong>ir</strong>ia tuo, kad uogų luobelėse rastų izoformų antioksidacinisaktyvumas didelis. Nustatyta, kad pagal izofermento superoksido dismutazės aktyvumą‘Krivių’ veislės uogos turi daugiausia fermentinės kilmės antioksidanto.Reikšminiai žodžiai: juodasis serbentas (Ribes nigrum L.), lapai, superoksido dismutazė,uogos.Įvadas. Natūralių antioksidantų šaltinis mūsų krašte yra Ribes, Prunus, Sambucusgenčių uogos <strong>ir</strong> vaisiai. Uogose esančios biologiškai aktyvios medžiagos yraspecifinės maisto medžiagos, darančios teigiamą poveikį žmogaus sveikatai. Antioksidantųkiekis maisto produktuose yra svarbus maisto kokybės rodiklis. Maisto produktai,turintys daugiau antioksidantų, ilgiau išlaiko savo vertingas savybes. Kadangiį maisto produktus dedama sintetinių antioksidantų, svarbu panaudoti natūraliusjunginius. Daug dėmesio sk<strong>ir</strong>iama tam, kad vartojamuose maisto produktuose būtųkuo daugiau polifenolinių junginių, tarp jų <strong>ir</strong> antocianinų (Davies, 2004). Kuriantnaujas augalų veisles, stengiamasi išauginti tokius augalus, kurie gamina įva<strong>ir</strong>ių grupiųantioksidantus. Biologiškai aktyvios medžiagos – antocianinai <strong>ir</strong> fermentinės kilmėsantioksidantai – dalyvauja apsaugant augalo ląsteles nuo kenksmingų reaktyviųlaisvųjų radikalų poveikio, pat<strong>ir</strong>iamo dėl šalnų, sausros ar ligų sukėlėjų. Įva<strong>ir</strong>ūs šiossrities tyrimai rodo, kad laisvųjų radikalų gaudyklių mechanizmai yra labai svarbūssaugant augalus nuo streso (Iba, 2002). Filogenezės metu augalai išvystė sudėtingasfermentines <strong>ir</strong> nefermentines antioksidacines apsaugos sistemas, kad apsisaugotų39