Žalios spalvos augalai regenerantai su gerai išvystyta šaknų sistema buvo perkeltiį vegetacinius indus.Aptarimas. Rapsų transformacijai naudojami įva<strong>ir</strong>ūs eksplantai: stiebo tarpubambliai(Fry <strong>ir</strong> kt., 1987), stiebo segmentai (Pua <strong>ir</strong> kt., 1987), skilčialapiai (Moloney<strong>ir</strong> kt., 1989), hipokotiliai (Cardoza, Stewart, 2003). Literatūroje teigiama, kad genetineitransformacijai tinkamiausi hipokotiliai, tačiau pažymima, kad rapsų hipokotiliaiyra labai jautrūs Agrobacterium poveikiui <strong>ir</strong> labai greitai tampa nekrotiniai (Cardoza,Stewart, 2003; Sonntag, 2007), be to, stiebo segmentai išsisk<strong>ir</strong>ia didesne nei hipokotilia<strong>ir</strong>egeneracine galia (Ovesna <strong>ir</strong> kt., 1993).Mūsų tyrimuose žieminių rapsų stiebo segmentai pridėtinius ūglius formavo nuo60,42 (‘Elvis’) iki 95,14 % (‘Silvia’) dažniu. Somatinių audinių inokuliavimas bakterijomis,turinčiomis sk<strong>ir</strong>tingas plazmides, neturėjo esminės įtakos veislių ‘Libea’,‘Liprima’ (pART-BnMYBsn-MYBanti <strong>ir</strong> pHellsgate-BnICE) <strong>ir</strong> ‘Siska’ (pHellsgate-BnICE) organogenezės procesui: ūglius formavo 79,86–96,53 % inokuliuotų eksplantų.Kitų t<strong>ir</strong>tų žieminių rapsų veislių ūglių susiformavimo dažnis po kokultivavimo su A. tumefacienslabai sumažėjo, nesvarbu kokia buvo vektoriaus konstrukcija. Didžiausiasagrobakterijų neigiamas poveikis nustatytas veislės ‘Banjo H’ audiniams: šios veislėseksplantai pridėtinius ūglius formavo 21,53–37,50 % dažniu, nelygu plazmidės tipas.Ūglių regeneracijos dažnio po inokuliavimo agrobakterijomis priklausomumas nuo genotiponustatytas <strong>ir</strong> atliekant tyrimus su kitais augalais (Sriskandarajah <strong>ir</strong> kt., 2004).Tyrimais nustatyta, kad atsparių kanamicinui ūglių susiformavimo dažnį indukcijosterpėje labiausiai lemia augalo genotipo <strong>ir</strong> plazmidės sąveika. Veislės ‘Liprima’eksplantai daugiausia neetioliuotų ūglių formavo po kokultivavimo su agrobakterijomis,turinčiomis pART-BnMYBsn-MYBanti. Veislių ‘Banjo H’, ‘Silvia’, ‘Libea’<strong>ir</strong> ‘Siska’ ūglių atsparumą kanamicinui labiausiai skatino agrobakterijos, turinčiosplazmidę pHellsgate-BnCBF. Veislių ‘Elvis’ <strong>ir</strong> ‘Valesca’ didesnis atsparių ūgliųkiekis gautas inokuliuojant eksplantus su agrobakterijomis, turinčiomis pHellsgate-BnICE – atitinkamai 92,31 <strong>ir</strong> 59,88 %. Veislės ‘Insider’ eksplantai atsparius ūgliuspanašiu dažniu formavo po kokultivavimo su agrobakterijomis, turinčiomis pHellsgate-BnCBF<strong>ir</strong> pHellsgate-BnICE. Neetiliuotų ūglių susiformavimo priklausomumasnuo transformacijai naudojamų plazmidžių nustatytas <strong>ir</strong> atliekant tyrimus su žiediniaiskopūstais (Chakrabarty <strong>ir</strong> kt., 2002), vasariniais rapsais (Sonntag, 2007), miežiais(Murray <strong>ir</strong> kt., 2004).Į šaknydinimo terpę taip pat buvo dedama antibiotikų, todėl perkėlus neetioliuotusūglius į šią terpę buvo vykdoma atsparių kanamicinui regenerantų atranka. ‘Banjo H’veislės didžiausias atsparių regenerantų kiekis gautas po inokuliavimo agrobakterijomissu pHellsgate-BnICE, ‘Elvis’, ‘Valesca’, ‘Libea’, ‘Liprima’ <strong>ir</strong> ‘Insider’ veislių – supHellsgate-BnCBF, ‘Silvia’ <strong>ir</strong> ‘Siska’ veislių – su pART-BnMYBsn-MYBanti.Išvados. 1. Žieminių rapsų organogenezės proceso intensyvumą in vitro lėmėaugalo genotipas <strong>ir</strong> inokuliavimui naudojamo vektoriaus konstrukcija. Stiebo segmentoinokuliavimas A. tumefaciens labai slopino penkių iš aštuonių t<strong>ir</strong>tų veisliųpridėtinių ūglių susiformavimą.2. Inokuliavimas A. tumefaciens didino atsparių kanamicinui ūglių susiformavimodažnį – tai priklausė nuo augalo genotipo <strong>ir</strong> vektoriaus konstrukcijos. Daugiausia168
kanamicinui atsparių augalų regenerantų gauta inokuliavus žieminių rapsų stiebosegmentus agrobakterijomis, turinčiomis pHellsgate-BnCBF konstrukciją.Padėka. Tyrimus rėmė Lietuvos valstybinis mokslo <strong>ir</strong> studijų fondas (projektasATSPARUMAS ŠALČIUI, reg. Nr. N-07014). Autorės dėkoja Biotechnologijosinstituto mokslininkėms dr. A. Ražanskienei <strong>ir</strong> dr. V. Kazanavičiūtei už tyrimamsnaudotus A. tumefaciens vektorius.Gauta 2009 05 07Parengta spausdinti 2009 06 05Literatūra1. Altenbach S. B., Kuo C. C., Staraci L. C., Pearson K. W., Wainwright C.,Georgescu A., Townsend J. 1992. Accumulation of a Brazil nut albumin in seedsof transgenic canola results in enhanced levels of seed protein methionine. PlantMolecular Biology, 18: 235–246.2. Cardoza V., Stewart C. N. 2004. Agrobacterium-mediated transformation of canola.In: I. S. Curtis (eds.), Transgenic Crops of the World – Essential Protocols.Kluwer Academic Publishers, Netherlands, 379–387.3. Cardoza V., Stewart C. N. 2003. Increased Agrobacterium-mediated transformationand rooting efficiencies in canola (Brassica napus L.) from hypocotylssegment explants. Plant Cell Reports, 21: 599–604.4. Chakrabarty R., Viswakarma N., Bhat S. R., K<strong>ir</strong>ti P. B., Singh B. D., Chopra V. L.2002. Agrobacterium-mediated transformation of cauliflower: optimization ofprotocol and development of Bt-trasgenic cauliflower. Journal of Bioscience,27(5): 495–502.5. De Block M., De Brower D., Tenning P. 1989. Transformation of Brassica napusand Brassica oleracea using Agrobacterium tumefaciens and the expression ofthe bar and neo genes in the transgenic plants. Plant Physiology, 91: 694–701.6. Fry J., Barnason A., Horsch R. B. 1987. Transformation of Brassica napus withAgrobacterium based vectors. Plant Cell Reports, 6: 321–325.7. Knutzon D. S., Thompson G. A., Radke S. E., Johnson W. B., Knauf V. C.,Kridl J. C. 1992. Modification of Brassica seed oil by antisense expression ofa stearoyl-acyl carrier protein desaturase gene. Proceedings of the NationalAcademy of Sciences. USA, 89: 2 624–2 6<strong>28</strong>.8. Komari T., Ishida Y., Hiei Y. 2004. Plant transformation technology:Agrobacterium-mediated transformation. In: P. Christou, H. Klee (eds.),Handbook of Plant Biotechnology. Volume 1. John Wiley & Sons, Ltd, England,233–261.169
- Page 1 and 2:
Lietuvos sodininkystĖs ir darŽini
- Page 3 and 4:
SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 5 and 6:
Table 1. Dates of blooming periods
- Page 7 and 8:
Average yield of apple cultivars ra
- Page 9 and 10:
Table 4. Harvest date, end of stora
- Page 11:
10. Sasnauskas A., Gelvonauskienė
- Page 14 and 15:
(Curran ir kt.,1995; Filella ir kt.
- Page 16 and 17:
yra mažesnis. Vis dėlto chlorofil
- Page 18 and 19:
Literatūra1. Asada T., Ogasawara M
- Page 21 and 22:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 23 and 24:
1 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 25 and 26:
4 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 27:
9. Leinfelder M. M., Merwin I. A. 2
- Page 30 and 31:
availability of nutrients and incre
- Page 32 and 33:
Table 2. Amount of microelements (m
- Page 34 and 35:
of P was determined in the apple-tr
- Page 36 and 37:
References1. Adriano D. C. 1986. Tr
- Page 39 and 40:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 41 and 42:
SOD-1 izoformos aktyvumas yra dides
- Page 43 and 44:
Palyginę 2007 ir 2008 metų duomen
- Page 45:
action of berries of these cultivar
- Page 48 and 49:
1999; Litwińczuk, 2002). Duomenų
- Page 50 and 51:
2 pav. Kanamicino įtaka vienam eks
- Page 52 and 53:
eksplantus - mikroūglius ir hipoko
- Page 54 and 55:
12. Tang H., Ren Z., Reustle G., Kr
- Page 56 and 57:
Ribes, Prunus, Sambucus genčių au
- Page 58 and 59:
koncentracijos skatino svogūno mer
- Page 60 and 61:
5. Glinska S., Bartczak M., Oleksia
- Page 63 and 64:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 65 and 66:
Lentelė. Dirvožemio agrocheminiai
- Page 67 and 68:
karto daugiau negu daugiamečiai ro
- Page 69 and 70:
Natūrali masės netektis abiem atv
- Page 71 and 72:
6. Cox F. R., Kamprath E. J. 1972.
- Page 73 and 74:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 75 and 76:
3. F + humistaras, 50 l ha -1 prie
- Page 77 and 78:
2 pav. Humistaro ir papildomo trę
- Page 79 and 80:
Nuo tirtų trąšų huminių rūgš
- Page 81 and 82:
2. Eitminavičius L. 1998. Dirvože
- Page 83 and 84:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 85 and 86:
(A-L, Gost 26208-84), mineralinis a
- Page 87 and 88:
Pasėlio tankis turėjo silpnai nei
- Page 89 and 90:
Lentelės tęsinysTable continuedHR
- Page 91 and 92:
3. Didžiausias svogūnų suminis (
- Page 93:
The increase of crop density (r = 0
- Page 96 and 97:
žalioji trąša) ir natūralios ki
- Page 98 and 99:
Lentelė. Meteorologinės sąlygos
- Page 100 and 101:
išeigą (65,8 %). Prekinis derlius
- Page 102 and 103:
Aptarimas. Rusijos mokslininkai Kon
- Page 104 and 105:
16. Shynkarenka A. 2005. Augalų ap
- Page 106 and 107:
investigators, neither single nor r
- Page 108 and 109:
Fig. 3. Marketable onion yield3 pav
- Page 111 and 112:
SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 113 and 114:
Object, methods and conditions. P l
- Page 115 and 116:
the sum of chlorophylls a and b. Al
- Page 117 and 118: nitrate decline (see Fig. 1).The te
- Page 119 and 120: 20. Matsuda R., Ohashi-Kaneko K., F
- Page 121 and 122: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 123 and 124: Daigams augant matuota tris kartus.
- Page 125 and 126: Papildomas švitinimas mėlyna švi
- Page 127 and 128: Tai ypač ryškiai rodė paprikų d
- Page 129 and 130: 12 pav. Fotosintezės pigmentų kie
- Page 131 and 132: 14 pav. Daržovių derlius: agurkų
- Page 133 and 134: saldžiosios paprikos daigų šviti
- Page 135: SODININKYSTĖ IR DARŽININKYSTĖ. S
- Page 138 and 139: eikvojimas ir fotokvėpavimas, tod
- Page 140 and 141: (1, 2 pav). UV-B spinduliuotė lėm
- Page 142 and 143: įtakos turėjo visi tirti aplinkos
- Page 144 and 145: 14. Kirnak H., Kaya C., Tas I., Hig
- Page 147 and 148: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 149 and 150: Lentelė. Chrizantemų regenerantų
- Page 151 and 152: Literatūra1. Adams S. R., Langton
- Page 153 and 154: SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 155 and 156: Table. The light emitting diode com
- Page 157 and 158: Fig. 2. The contents of phenolic co
- Page 159 and 160: Nevertheless, our pilot results imp
- Page 161: veikiamų ‘Luokė’ veislės že
- Page 164 and 165: selekcijos procesą. Vienas pagrind
- Page 166 and 167: Tyrimais nustatyta, kad organogenez
- Page 170 and 171: 9. Mashayekhi M., Shakib A. M., Ahm
- Page 173 and 174: ATMINTINĖ AUTORIAMS, RAŠANTIEMSĮ
- Page 175 and 176: Bandymų veiksnių gradacijos lente
- Page 177 and 178: GUIDELINES FOR THE PREPARATION AND
- Page 179 and 180: they should be understandable. The
- Page 181 and 182: Turinys - ContentsA. Sasnauskas, D.
- Page 183 and 184: S. Sakalauskienė, A. Brazaitytė,