2008 a, b). Šiuo tyrimu buvo nustatyta, kad regenerantai jautriai reaguoja į fotoperiodosusk<strong>ir</strong>stymą į kelias dalis per parą (lentelė). Esant visiems poveikio deriniamsbendras fotoperiodo ilgis <strong>ir</strong> bendras per parą gautas šviesos fotonų srauto tankisbuvo vienodi. Trumpesnis šviesos/tamsos periodo ciklas (2/1 val.) skatino šaknųformavimąsi <strong>ir</strong> ilgėjimą, bet stabdė antžeminės dalies tįsimą. Tai galima susieti suištisinio tamsos periodo trukme. Kuo ilgesnis ištisinis tamsos periodas, tuo labiauaugalai ištįsta. Taip pat tamsos periodo metu augaluose suintensyvėja tokie fiziologiniaiprocesai, dėl kurių vyksta medžiagų persk<strong>ir</strong>stymas iš antžeminės dalies įšaknis. Nors 2/1 val. fotoperiodo sąlygomis regenerantų vidutinė žalia <strong>ir</strong> sausa masėsbuvo mažiausios, bet sausosios medžiagos juose kaupėsi intensyviausiai. Tai parodosausos <strong>ir</strong> žalios masių santykis. Šio modulio regenerantų lapuose taip pat buvo nustatytiapie 15 % didesni visų fotosintezės pigmentų kiekiai (lentelė). Veikiant 2/1val. fotoperiodui, intensyviau buvo sintetinami karotinoidai – tai rodo sumažėjęs šiomodulio augalų chlorofilų a + b <strong>ir</strong> karotinoidų santykis. Intensyvesnė fotosintezė paskatinosausųjų medžiagų kaupimąsi. Esant kitiems poveikio deriniams (4/2 val., 8/4val., 16/8 val.), fotosintezės pigmentų rodikliai visiškai nesiskyrė. Tai parodo, kadchrizantemų regenerantų fotosintezės pigmentų kaupimasis labiau priklauso ne nuofotoperiodo ilgio, bet nuo kitų apšvietimo sąlygų pokyčių.Adams <strong>ir</strong> Langton (2005) nustatė, kad ilgos dienos poveikis (16/8 val.) stimuliuojask<strong>ir</strong>tingų augalų sausos masės kaupimąsi, palyginti su trumpos dienos poveikiu(8/16 val.). Kozai <strong>ir</strong> kt. (1995) parodė, kad 16/8 val. fotoperiodas, palyginti su 8/16 val.fotoperiodu, sukelia bulvių regenerantų žalios <strong>ir</strong> sausos masės padidėjimą, bet neturiįtakos sausos <strong>ir</strong> žalios masių santykiui. Mūsų tyrimų metu bendra fotoperiodo trukmėbuvo 16 valandų. Tai reiškia, kad chrizantemų regenerantų masės kaupimuisi in vitrosąlygomis turi įtakos ne tik bendras apšvietimo laikas, bet <strong>ir</strong> tai, ar fotoperiodasyra ištisinis ar susk<strong>ir</strong>stytas į kelis ciklus per parą. Mes manome, kad bandymo metupastebėtas sausos <strong>ir</strong> žalios masės santykio mažėjimas, ilgėjant fotoperiodui nuo 2 iki16 valandų cikle, priklauso nuo tamsos periodo ilgio. Kuo trumpesnė buvo tamsosperiodo trukmė tarp šviesos periodų, tuo daugiau chrizantemų regenerantai sukaupėsausųjų medžiagų, todėl sausos <strong>ir</strong> žalios masės santykis didėjo.Išvados. Fotoperiodo susk<strong>ir</strong>stymas į kelis ciklus per parą turėjo įtakos chrizantemųregenerantų augimui <strong>ir</strong> vystymuisi. Trumpas aštuonis kartus per parą pasikartojantis2/1 val. šviesos/tamsos ciklas skatino šaknų formavimąsi <strong>ir</strong> ilgėjimą bei sausųjųmedžiagų kaupimąsi, bet stabdė antžeminės dalies tįsimą, palyginti su augalais,augusiais 16/8 val. sąlygomis (kai ciklas per parą pasikartojo tik vieną kartą). Į šįdėsningumą reikia atsižvelgti sudarant chrizantemų mikrodauginimo in vitro sistemojeprogramas.Padėka. Darbas yra projekto PHYTOLED (B 24-2007), remiamo Lietuvosmokslo <strong>ir</strong> studijų fondo, dalis.Gauta 2009 05 20Parengta spausdinti 2009 06 09150
Literatūra1. Adams S. R., Langton F. A. 2005. Photoperiod and plant growth: a review.Journal of Horticultural Science and Biotechnology, 80(1): 2–10.2. Altamura M. M., Pasqua G., Monacelli B., Tomassi M., Archilletti T., Falasca G.1991. Flower formation in vitro in a quantitative short-day tobacco: interrelationbetween photoperiod and infructescence development. Physiologia Plantarum,82(3): 333–338.3. Bliznikas Z., Breivė K., Tamulaitis G., Kurilčik G., Novičkovas A.,Žukauskas A., Duchovskis P., Ulinskaitė R., Brazaitytė A., Šikšnianienė J. B.2004. Puslaidininkinė lempa augalų fotofiziologiniams procesams t<strong>ir</strong>ti <strong>ir</strong> valdyti.Elektronika <strong>ir</strong> elektrotechnika, 7(56): 74–79.4. Brown C. S., Schuerger A. C., Sager J. C. 1995. Growth and photomorphogenesisof pepper plants under red light-emitting diodes with supplemental blueor far-red lighting. Journal of the American Society for Horticultural Science,120(5): 808–813.5. Cameron R. W. F., Harrison-Murray R. S., Judd H. L., Marks T. R., Ford Y. Y.,Bates C. H. A. 2005. The effects of photoperiod and light spectrum on stock plantgrowth and rooting of cuttings of Cotinus coggygria ‘Royal Purple’. Journal ofHorticultural Science & Biotechnology, 80(2): 245–253.6. Heo J. W., Shin K. S., Kim S. K., Paek K. Y. 2006. Light quality affects in vitrogrowth of grape ‘Teleki 5BB7’. Journal of Plant Biology, 49(4): 276–<strong>28</strong>0.7. Jao R. C., Lai C. C., Fang W., Chang S. F. 2005. Effects of red light on thegrowth of Zantedeschia plantlets in vitro and tuber formation using light-emittingdiodes. HortScience, 40(2): 436–438.8. Kim S. J., Hahn E. J., Heo J. W., Paek K. Y. 2004. Effects of LEDs on net photosyntheticrate, growth and leaf stomata of chrysanthemum plantlets in vitro.Scientia Horticulturae, 101: 143–151.9. Kozai T., Watanabe K., Jeong B. R. 1995. Stem elongation and growth ofSolanum tuberosum L. in vitro in response to photosynthetic photon flux, photoperiodand difference in photoperiod and dark period temperatures. ScientiaHorticulturae, 64(1–2): 1–9.10. Kurilčik A., Dapkūnienė S., Kurilčik G., Žilinskaitė S., Žukauskas A.,Duchovskis P. 2008 a. Effect of the photoperiod duration on the growth ofChrysanthemum plantlets in vitro. Sodininkystė <strong>ir</strong> daržininkystė, 27(2): 39–46.11. Kurilčik A., Miklušytė-Čanova R., Dapkūnienė S., Žilinskaitė S., Kurilčik G.,Tamulaitis G., Duchovskis P., Žukauskas A. 2008b. In vitro culture ofChrysanthemum plantlets using light-emitting diodes. Central European Journalof Biology, 3(2): 161–167.12. Murashige T., Shoog F. 1962. A revised medium for rapid growth and bioassayswith tobacco tissue cultures. Physiologia Plantarum, 15: 473–494.13. Runkle E. S., Heins R. D. 2006. Manipulating the light env<strong>ir</strong>onment to controlflowering and morphogenesis of herbaceous plants. Acta Horticulurae, 711:51–60.151
- Page 1 and 2:
Lietuvos sodininkystĖs ir darŽini
- Page 3 and 4:
SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 5 and 6:
Table 1. Dates of blooming periods
- Page 7 and 8:
Average yield of apple cultivars ra
- Page 9 and 10:
Table 4. Harvest date, end of stora
- Page 11:
10. Sasnauskas A., Gelvonauskienė
- Page 14 and 15:
(Curran ir kt.,1995; Filella ir kt.
- Page 16 and 17:
yra mažesnis. Vis dėlto chlorofil
- Page 18 and 19:
Literatūra1. Asada T., Ogasawara M
- Page 21 and 22:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 23 and 24:
1 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 25 and 26:
4 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 27:
9. Leinfelder M. M., Merwin I. A. 2
- Page 30 and 31:
availability of nutrients and incre
- Page 32 and 33:
Table 2. Amount of microelements (m
- Page 34 and 35:
of P was determined in the apple-tr
- Page 36 and 37:
References1. Adriano D. C. 1986. Tr
- Page 39 and 40:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 41 and 42:
SOD-1 izoformos aktyvumas yra dides
- Page 43 and 44:
Palyginę 2007 ir 2008 metų duomen
- Page 45:
action of berries of these cultivar
- Page 48 and 49:
1999; Litwińczuk, 2002). Duomenų
- Page 50 and 51:
2 pav. Kanamicino įtaka vienam eks
- Page 52 and 53:
eksplantus - mikroūglius ir hipoko
- Page 54 and 55:
12. Tang H., Ren Z., Reustle G., Kr
- Page 56 and 57:
Ribes, Prunus, Sambucus genčių au
- Page 58 and 59:
koncentracijos skatino svogūno mer
- Page 60 and 61:
5. Glinska S., Bartczak M., Oleksia
- Page 63 and 64:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 65 and 66:
Lentelė. Dirvožemio agrocheminiai
- Page 67 and 68:
karto daugiau negu daugiamečiai ro
- Page 69 and 70:
Natūrali masės netektis abiem atv
- Page 71 and 72:
6. Cox F. R., Kamprath E. J. 1972.
- Page 73 and 74:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 75 and 76:
3. F + humistaras, 50 l ha -1 prie
- Page 77 and 78:
2 pav. Humistaro ir papildomo trę
- Page 79 and 80:
Nuo tirtų trąšų huminių rūgš
- Page 81 and 82:
2. Eitminavičius L. 1998. Dirvože
- Page 83 and 84:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 85 and 86:
(A-L, Gost 26208-84), mineralinis a
- Page 87 and 88:
Pasėlio tankis turėjo silpnai nei
- Page 89 and 90:
Lentelės tęsinysTable continuedHR
- Page 91 and 92:
3. Didžiausias svogūnų suminis (
- Page 93:
The increase of crop density (r = 0
- Page 96 and 97:
žalioji trąša) ir natūralios ki
- Page 98 and 99:
Lentelė. Meteorologinės sąlygos
- Page 100 and 101: išeigą (65,8 %). Prekinis derlius
- Page 102 and 103: Aptarimas. Rusijos mokslininkai Kon
- Page 104 and 105: 16. Shynkarenka A. 2005. Augalų ap
- Page 106 and 107: investigators, neither single nor r
- Page 108 and 109: Fig. 3. Marketable onion yield3 pav
- Page 111 and 112: SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 113 and 114: Object, methods and conditions. P l
- Page 115 and 116: the sum of chlorophylls a and b. Al
- Page 117 and 118: nitrate decline (see Fig. 1).The te
- Page 119 and 120: 20. Matsuda R., Ohashi-Kaneko K., F
- Page 121 and 122: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 123 and 124: Daigams augant matuota tris kartus.
- Page 125 and 126: Papildomas švitinimas mėlyna švi
- Page 127 and 128: Tai ypač ryškiai rodė paprikų d
- Page 129 and 130: 12 pav. Fotosintezės pigmentų kie
- Page 131 and 132: 14 pav. Daržovių derlius: agurkų
- Page 133 and 134: saldžiosios paprikos daigų šviti
- Page 135: SODININKYSTĖ IR DARŽININKYSTĖ. S
- Page 138 and 139: eikvojimas ir fotokvėpavimas, tod
- Page 140 and 141: (1, 2 pav). UV-B spinduliuotė lėm
- Page 142 and 143: įtakos turėjo visi tirti aplinkos
- Page 144 and 145: 14. Kirnak H., Kaya C., Tas I., Hig
- Page 147 and 148: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 149: Lentelė. Chrizantemų regenerantų
- Page 153 and 154: SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 155 and 156: Table. The light emitting diode com
- Page 157 and 158: Fig. 2. The contents of phenolic co
- Page 159 and 160: Nevertheless, our pilot results imp
- Page 161: veikiamų ‘Luokė’ veislės že
- Page 164 and 165: selekcijos procesą. Vienas pagrind
- Page 166 and 167: Tyrimais nustatyta, kad organogenez
- Page 168 and 169: Žalios spalvos augalai regeneranta
- Page 170 and 171: 9. Mashayekhi M., Shakib A. M., Ahm
- Page 173 and 174: ATMINTINĖ AUTORIAMS, RAŠANTIEMSĮ
- Page 175 and 176: Bandymų veiksnių gradacijos lente
- Page 177 and 178: GUIDELINES FOR THE PREPARATION AND
- Page 179 and 180: they should be understandable. The
- Page 181 and 182: Turinys - ContentsA. Sasnauskas, D.
- Page 183 and 184: S. Sakalauskienė, A. Brazaitytė,