įtakos turėjo visi t<strong>ir</strong>ti aplinkos veiksniai. Sk<strong>ir</strong>tingomis aplinkos sąlygomis augusiųž<strong>ir</strong>nių lapuose nustatytas sk<strong>ir</strong>tingas pigmentų santykis. Kintant aplinkos sąlygomskeitėsi <strong>ir</strong> chlorofilų bei karotinoidų kiekis. UV-B spinduliuote nešvitinti ž<strong>ir</strong>niai sausamesubstrate kaupė didžiausią fotosintezės pigmentų kiekį (1, 2, 3 pav.). Tokie tyrimorezultatai rodo, jog ž<strong>ir</strong>niai gali prisitaikyti prie pakitusios aplinkos <strong>ir</strong> taip apsaugotisavo fotosintezės sistemą suaktyvindami apsauginius mechanizmus. Tačiau sausra <strong>ir</strong>didėjanti UV-B spinduliuotė darė neigiamą poveikį chlorofilo a <strong>ir</strong> karotinoidų sintezei(1, 3 pav.), o veikiant aukštesnei temperatūrai <strong>ir</strong> 2 kJ UV-B spinduliuotei, nesvarbukokia CO 2koncentracija, suaktyvėjo chlorofilo b kaupimasis (2 pav.). Esant dabartinėmssąlygoms, didžiausia 4 kJ UV-B spinduliuotė slopino visų fotosintezės pigmentųkaupimąsi normalaus <strong>ir</strong> vidutinio drėgnio substrate augusių ž<strong>ir</strong>nių lapuose (1, 2, 3 pav.).Aukštesnė temperatūra turėjo įtakos chlorofilo b sintezei: didėjant UV-B spinduliuotėsdozei, didėjo <strong>ir</strong> chlorofilo b kiekis ž<strong>ir</strong>nių lapuose (2 pav.).Mokslininkai (Zhao <strong>ir</strong> kt., 2004) teigia, kad aukštesnės koncentracijos CO 2nekompensuojaUV-B spinduliuotės daromos žalos. Jų atlikti tyrimai parodė, kad aukštesnėskoncentracijos anglies dioksidas nesumažina neigiamo UV-B spinduliuotės poveikiovilnamedžio augimui <strong>ir</strong> vystymuisi. Mūsų atliktų bandymų rezultatai parodė, kad didesnėCO 2koncentracija esant 21/14 °C temperatūrai nesumažino UV-B spinduliuotėsneigiamo poveikio fotosintezės pigmentams.Literatūros šaltiniuose teigiama, kad didesnės koncentracijos anglies dioksidasiš dalies kompensuoja žalingą aukštos temperatūros <strong>ir</strong> ultravioletinės-B spinduliuotėspoveikį sojos vegetatyviniam augimui bei fiziologijai (Koti <strong>ir</strong> kt., 2007). Suomijosmokslininkai (Tegelberg <strong>ir</strong> kt., 2008), tyrinėję beržo sėjinukų reakciją į ultravioletinę-Bspinduliuotę kintančiomis aplinkos sąlygoms, nustatė nežymų sąveikaujantįšių veiksnių poveikį. Mūsų atlikti tyrimai parodė, kad didesnė CO 2koncentracija <strong>ir</strong>aukštesnė temperatūra chlorofilo a <strong>ir</strong> karotinoidų kiekį normalaus <strong>ir</strong> vidutinio drėgniosubstrate augančiuose ž<strong>ir</strong>niuose pakeitė nežymiai, tačiau didėjanti UV-B spinduliuotėturėjo įtakos chlorofilo b kiekio didėjimui (1, 2, 3 pav.) .Augalai turi įva<strong>ir</strong>ių apsaugos mechanizmų, padedančių kovoti su sukeltu stresu.Suaktyvinę savo apsaugos sistemas, jie gali įveikti stresą. Tačiau tuo atveju, kai stresasyra ilgai trunkantis arba stiprus <strong>ir</strong> trumpas, gynybinės sistemos nualinamos arbaperkraunamos <strong>ir</strong> tai sukelia didelius augalo pakenkimus arba žūtį (Alexieva <strong>ir</strong> kt.,2003).Išvados. Kintant aplinkos sąlygoms, keitėsi chlorofilų <strong>ir</strong> karotinoidų kiekis beisantykis: veikiant sausrai <strong>ir</strong> vis didesnei UV-B spinduliuotei mažėjo chlorofilo a <strong>ir</strong>karotinoidų kiekis, o aukštesnė temperatūra <strong>ir</strong> didėjanti UV-B spinduliuotė, nesvarbukokia buvo CO 2koncentracija, paskatino chlorofilo b kaupimąsi normalaus <strong>ir</strong> vidutiniodrėgnio substrate augusių ‘Gloriosa’ ž<strong>ir</strong>nių lapuose.Padėka. Autoriai dėkingi Lietuvos valstybiniam mokslo <strong>ir</strong> studijų fondui beiLietuvos žemės ūkio ministerijai už finansinę paramą projektui vykdyti.Gauta 2009 05 08Parengta spausdinti 2009 05 06142
Literatūra1. Abdul Jaleel C., Manivannan P., Sankar B., Kishorekumar A., Gopi R.,Somasundaram R., Panneerselvam R. 2007. Water deficit stress mitigationby sacium chloride in Catharanthus roseus: effects on oxidative stress, prolinemetabolism and indole alkaloid accumulation. Colloids and Surfaces, 60:110–116.2. Alexieva V., Ivanov S., Sergiev I., Karanov E. 2003. Interaction between stresses.Bulg. J. Plant Physiol., Special Issue, 1–17.3. Balakumar T., Vincent V. H. B., Paliwal K. 1993. On the interaction of UV-Bradiation (<strong>28</strong>0–315) with water stress in crop plants. Physiologia Plantarium, 87:217–222.4. Barsig M., Malz R. 2000. Fine structure, carbohydrates and photosynthetic pigmentsof sugars maize leaves under UV-B radiation. Env<strong>ir</strong>on. Exp. Bot., 43:121–130.5. Carletti P., Masi A., Wonish A., Grill D., Tausz M., Ferretti M. 2003. Changes ofantioxidant and pigment pool dimensions in UV-B <strong>ir</strong>radiated maize seedlings.Env<strong>ir</strong>onmental and Experimental Botany, 50: 149–157.6. Greenberg B. M., Wilson M. I., Huang X. D., Duxbury C. L., Garhardt K. E.,Gensemer R. W. 1997. The effects of ultraviolet-B radiation on higher plants. In:W. Wang, J. W. Gorsuch, J. S. Hughes (eds.), Plants for env<strong>ir</strong>onmental studies.CRC Press, Boca Raton, Florida, 1–36.7. Hideg E., Nagy T., Oberschall A., Dudit D. S., Vass I. 2003. Detoxification functionof aldose/aldehyde reductase during drought and ultraviolet-B (<strong>28</strong>0–320)stresses. Plant Cell and Env<strong>ir</strong>onment, 26: 513–522.8. Hollosy F. 2002. Effects of ultraviolet radiation on plant cell. Micron., 33:179–197.9. Houghton J. T., Ding D., Griggs D. J., Noguer M., Van der Linden P. J.,Dai X., Maskell K., Johnson C. A. 2001. Climate Change 2001: The ScientificBasis. Contribution of working group I to the Th<strong>ir</strong>d Assessment Report of theInter-governmental Panel on Climate Change. Cambridge University Press,Cambridge, UK.10. Yamaguchi-Shinozaki K., Kasuga M., Liu Q., Nakashima K., Sakuma Y.,Abe H., Shinwari Z. K., Seki M. and Shinozaki K. 2002. Biological mechanismsof drought stress response. J<strong>ir</strong>cas working report, 1–8.11. Yang Y., Yao Y., Xu G., Li Ch. 2005. Growth and physiological responses todrought and elevated ultraviolet-B in two contrasting populations of Hippophaerhamnoides. Physiologia Plantarium, 124: 431–440.12. Jansen M. A. K., Gaba V., Greenberg B. M. 1998. Higher plant and UV-B radiation:balancing damage, repa<strong>ir</strong> and acclimation. Trends Plant Sci., 3: 131–135.13. Jonavičienė R. 2005. Ultravioletinės Saulės spinduliuotės matavimai Lietuvosmeteorologijos tarnyboje. Meteorologija <strong>ir</strong> hidrologija Lietuvoje: raida <strong>ir</strong> perspektyvos.VU, 48–50.143
- Page 1 and 2:
Lietuvos sodininkystĖs ir darŽini
- Page 3 and 4:
SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 5 and 6:
Table 1. Dates of blooming periods
- Page 7 and 8:
Average yield of apple cultivars ra
- Page 9 and 10:
Table 4. Harvest date, end of stora
- Page 11:
10. Sasnauskas A., Gelvonauskienė
- Page 14 and 15:
(Curran ir kt.,1995; Filella ir kt.
- Page 16 and 17:
yra mažesnis. Vis dėlto chlorofil
- Page 18 and 19:
Literatūra1. Asada T., Ogasawara M
- Page 21 and 22:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 23 and 24:
1 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 25 and 26:
4 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 27:
9. Leinfelder M. M., Merwin I. A. 2
- Page 30 and 31:
availability of nutrients and incre
- Page 32 and 33:
Table 2. Amount of microelements (m
- Page 34 and 35:
of P was determined in the apple-tr
- Page 36 and 37:
References1. Adriano D. C. 1986. Tr
- Page 39 and 40:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 41 and 42:
SOD-1 izoformos aktyvumas yra dides
- Page 43 and 44:
Palyginę 2007 ir 2008 metų duomen
- Page 45:
action of berries of these cultivar
- Page 48 and 49:
1999; Litwińczuk, 2002). Duomenų
- Page 50 and 51:
2 pav. Kanamicino įtaka vienam eks
- Page 52 and 53:
eksplantus - mikroūglius ir hipoko
- Page 54 and 55:
12. Tang H., Ren Z., Reustle G., Kr
- Page 56 and 57:
Ribes, Prunus, Sambucus genčių au
- Page 58 and 59:
koncentracijos skatino svogūno mer
- Page 60 and 61:
5. Glinska S., Bartczak M., Oleksia
- Page 63 and 64:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 65 and 66:
Lentelė. Dirvožemio agrocheminiai
- Page 67 and 68:
karto daugiau negu daugiamečiai ro
- Page 69 and 70:
Natūrali masės netektis abiem atv
- Page 71 and 72:
6. Cox F. R., Kamprath E. J. 1972.
- Page 73 and 74:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 75 and 76:
3. F + humistaras, 50 l ha -1 prie
- Page 77 and 78:
2 pav. Humistaro ir papildomo trę
- Page 79 and 80:
Nuo tirtų trąšų huminių rūgš
- Page 81 and 82:
2. Eitminavičius L. 1998. Dirvože
- Page 83 and 84:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 85 and 86:
(A-L, Gost 26208-84), mineralinis a
- Page 87 and 88:
Pasėlio tankis turėjo silpnai nei
- Page 89 and 90:
Lentelės tęsinysTable continuedHR
- Page 91 and 92: 3. Didžiausias svogūnų suminis (
- Page 93: The increase of crop density (r = 0
- Page 96 and 97: žalioji trąša) ir natūralios ki
- Page 98 and 99: Lentelė. Meteorologinės sąlygos
- Page 100 and 101: išeigą (65,8 %). Prekinis derlius
- Page 102 and 103: Aptarimas. Rusijos mokslininkai Kon
- Page 104 and 105: 16. Shynkarenka A. 2005. Augalų ap
- Page 106 and 107: investigators, neither single nor r
- Page 108 and 109: Fig. 3. Marketable onion yield3 pav
- Page 111 and 112: SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 113 and 114: Object, methods and conditions. P l
- Page 115 and 116: the sum of chlorophylls a and b. Al
- Page 117 and 118: nitrate decline (see Fig. 1).The te
- Page 119 and 120: 20. Matsuda R., Ohashi-Kaneko K., F
- Page 121 and 122: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 123 and 124: Daigams augant matuota tris kartus.
- Page 125 and 126: Papildomas švitinimas mėlyna švi
- Page 127 and 128: Tai ypač ryškiai rodė paprikų d
- Page 129 and 130: 12 pav. Fotosintezės pigmentų kie
- Page 131 and 132: 14 pav. Daržovių derlius: agurkų
- Page 133 and 134: saldžiosios paprikos daigų šviti
- Page 135: SODININKYSTĖ IR DARŽININKYSTĖ. S
- Page 138 and 139: eikvojimas ir fotokvėpavimas, tod
- Page 140 and 141: (1, 2 pav). UV-B spinduliuotė lėm
- Page 144 and 145: 14. Kirnak H., Kaya C., Tas I., Hig
- Page 147 and 148: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 149 and 150: Lentelė. Chrizantemų regenerantų
- Page 151 and 152: Literatūra1. Adams S. R., Langton
- Page 153 and 154: SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 155 and 156: Table. The light emitting diode com
- Page 157 and 158: Fig. 2. The contents of phenolic co
- Page 159 and 160: Nevertheless, our pilot results imp
- Page 161: veikiamų ‘Luokė’ veislės že
- Page 164 and 165: selekcijos procesą. Vienas pagrind
- Page 166 and 167: Tyrimais nustatyta, kad organogenez
- Page 168 and 169: Žalios spalvos augalai regeneranta
- Page 170 and 171: 9. Mashayekhi M., Shakib A. M., Ahm
- Page 173 and 174: ATMINTINĖ AUTORIAMS, RAŠANTIEMSĮ
- Page 175 and 176: Bandymų veiksnių gradacijos lente
- Page 177 and 178: GUIDELINES FOR THE PREPARATION AND
- Page 179 and 180: they should be understandable. The
- Page 181 and 182: Turinys - ContentsA. Sasnauskas, D.
- Page 183 and 184: S. Sakalauskienė, A. Brazaitytė,