(1, 2 pav). UV-B spinduliuotė lėmė iš esmės mažesnį karotinoidų kaupimąsi augalųlapuose (3 pav.).Didėjanti UV-B spinduliuotės dozė turėjo reikšmingos įtakos chlorofilo a kiekiomažėjimui drėgmės deficitą patyrusių ž<strong>ir</strong>nių lapuose (1 pav.). Paveiktų UV-B spinduliuotež<strong>ir</strong>nių lapuose nustatytas chlorofilo b <strong>ir</strong> karotinoidų kiekio sumažėjimas, jisnepriklausė nuo UV-B spinduliuotės dozės intensyvumo (2, 3 pav.).2 pav. Kompleksinis aplinkos veiksnių poveikis chlorofilo bkiekiui ž<strong>ir</strong>nių lapuoseFig. 2. The integrated impact of env<strong>ir</strong>onmental factors on chlorophyll bcontent in pea leaves3 pav. Kompleksinis aplinkos veiksnių poveikis karotinoidųkiekiui ž<strong>ir</strong>nių lapuoseFig. 3. The integrated impact of env<strong>ir</strong>onmental factors on carotenoidcontent in pea leavesDidėjant UV-B spinduliuotės dozei, vidutinio drėgnio (20–25 %) substrate augusiųž<strong>ir</strong>nių lapuose karotinoidų kiekis iš esmės mažėjo (3 pav.). 4 kJ UV-B spinduliuotėsdozė iš esmės sumažino chlorofilų kiekį ž<strong>ir</strong>nių lapuose (1, 2 pav.).140
Esant ore 350 ppm CO 2koncentracijai <strong>ir</strong> 25/18 °C temperatūrai, fotosintezėspigmentų kiekis priklausė nuo drėgmės režimo bei UV-B spinduliuotės dozės (1, 2,3 pav.). Daugiausia chlorofilo a sukaupė nešvitinti <strong>ir</strong> švitinti 2 kJ UV-B spinduliuotedrėgmės stygių patyrę augalai. 2 kJ dozės UV-B spinduliuote paveiktų ž<strong>ir</strong>nių lapuoseiš esmės padidėjo chlorofilo b <strong>ir</strong> karotinoidų kiekis, tačiau sausra <strong>ir</strong> 4 kJ UV-B spinduliuotėsdozė iš esmės sumažino visų fotosintezės pigmentų kiekį.Normalaus (40–45 %) <strong>ir</strong> vidutinio (20–25 %) drėgnio substrate augę ž<strong>ir</strong>niaidaugiausia chlorofilo a sukaupė nešvitinti UV-B spinduliuote, o veikiant 2 <strong>ir</strong> 4 kJUV-B spinduliuote jų nustatyta iš esmės mažiau. Nešvitintuose UV-B spinduliuotež<strong>ir</strong>niuose nustatyta mažiausiai chlorofilo b, tačiau didėjant UV-B spinduliuotės dozeijo kiekis iš esmės didėjo. 2 kJ UV-B spinduliuote paveikti ž<strong>ir</strong>niai sukaupė didžiausiąkarotinoidų kiekį (3 pav.).Esant ore 700 ppm CO 2koncentracijai <strong>ir</strong> 21/14 °C temperatūrai, drėgmės deficitasbei didėjanti UV-B spinduliuotės dozė turėjo esminės įtakos chlorofilo a beikarotinoidų kiekio mažėjimui (1, 3 pav.). Ž<strong>ir</strong>niai, augę 40–45 % <strong>ir</strong> 20–25 % drėgniosubstrate, paveikti 2 kJ UV-B spinduliuote, sukaupė iš esmės mažiausiai chlorofilo a,tačiau didėjant UV-B spinduliuotės dozei jo kiekis padidėjo (1 pav.). Ž<strong>ir</strong>nių, švitintųdidžiausia 4 kJ UV-B spinduliuote, lapuose, neatsižvelgiant į substrato drėgnį, nustatytasiš esmės didžiausias chlorofilo b kiekis (2 pav.).Esant ore 700 ppm CO 2<strong>ir</strong> 25/18 °C temperatūrai, drėgmės trūkumą patyrusiuosež<strong>ir</strong>niuose, didėjant UV-B spinduliuotės dozei, chlorofilo a kiekis iš esmės mažėjo.Daugiausia chlorofilo b nustatyta veikiant juos 2 kJ UV-B spinduliuote.Chlorofilo a kiekiui normalaus (40–45 %) <strong>ir</strong> vidutinio (20–25 %) drėgnio substrateaugusių ž<strong>ir</strong>nių lapuose UV-B spinduliuotė įtakos neturėjo, tačiau jos dozei didėjant išesmės didėjo chlorofilo b kiekis. Normalaus drėgnio substrate augę ž<strong>ir</strong>niai daugiausiakarotinoidų sukaupė esant 2 kJ UV-B spinduliuotės dozei.Aptarimas. Augalų fiziologiniai procesai labai priklauso nuo klimato <strong>ir</strong> aplinkosveiksnių. Fotosintezė – pagrindinis fiziologinis procesas, lemiantis augalų produktyvumą.Pasikeitusios aplinkos sąlygos p<strong>ir</strong>miausia turi įtakos augalų fotosintetineisistemai. Fiziologinių procesų pakitimai augaluose priklauso nuo streso poveikiointensyvumo <strong>ir</strong> trukmės (Alexieva <strong>ir</strong> kt., 2003).Augalai, kurie sintetina didesnį chlorofilų kiekį arba išlaiko jį nepakitusį, veikiantUV-B spinduliais, yra jiems tolerantiškesni (Greenberg <strong>ir</strong> kt., 1997; Smith <strong>ir</strong> kt.,2000). Aptinkama prieštaringų UV-B spinduliuotės poveikio fotosintezės pigmentamsduomenų. Vieni autoriai teigia, kad UV-B spinduliuotė ypač sumažina chlorofilų <strong>ir</strong>karotinoidų kiekį <strong>ir</strong> net vienos rūšies augalų sk<strong>ir</strong>tingų veislių reakcija gali sk<strong>ir</strong>tis (Smith<strong>ir</strong> kt., 2000; Carletti <strong>ir</strong> kt., 2003). Kiti teigia, kad chlorofilo a <strong>ir</strong> karotinoidų kiekis liekastabilus, o tik šiek tiek sumažėja chlorofilo b (Barsig, Malz, 2000). Nustatyta, kadaugalų jautrumas UV-B spinduliuotei tiesiogiai susijęs su vandens režimu. Veikiantšiais veiksniais kompleksiškai, neigiamas poveikis yra mažesnis nei augalus veikiantUV-B ar sausra atsk<strong>ir</strong>ai (Balakumar <strong>ir</strong> kt., 1993; Yang <strong>ir</strong> kt., 2005). Vandens trūkumaslėtina augalų lipidų peroksidacijos procesus <strong>ir</strong> vandenilio peroksido gamybą, taip užk<strong>ir</strong>sdamikelią stipriems UV-B spinduliuotės daromiems pakenkimams (Hideg <strong>ir</strong> kt.,2003). Mūsų atliktų tyrimų rezultatai parodė, kad fotosintezės pigmentų kaupimuisi141
- Page 1 and 2:
Lietuvos sodininkystĖs ir darŽini
- Page 3 and 4:
SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 5 and 6:
Table 1. Dates of blooming periods
- Page 7 and 8:
Average yield of apple cultivars ra
- Page 9 and 10:
Table 4. Harvest date, end of stora
- Page 11:
10. Sasnauskas A., Gelvonauskienė
- Page 14 and 15:
(Curran ir kt.,1995; Filella ir kt.
- Page 16 and 17:
yra mažesnis. Vis dėlto chlorofil
- Page 18 and 19:
Literatūra1. Asada T., Ogasawara M
- Page 21 and 22:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 23 and 24:
1 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 25 and 26:
4 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 27:
9. Leinfelder M. M., Merwin I. A. 2
- Page 30 and 31:
availability of nutrients and incre
- Page 32 and 33:
Table 2. Amount of microelements (m
- Page 34 and 35:
of P was determined in the apple-tr
- Page 36 and 37:
References1. Adriano D. C. 1986. Tr
- Page 39 and 40:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 41 and 42:
SOD-1 izoformos aktyvumas yra dides
- Page 43 and 44:
Palyginę 2007 ir 2008 metų duomen
- Page 45:
action of berries of these cultivar
- Page 48 and 49:
1999; Litwińczuk, 2002). Duomenų
- Page 50 and 51:
2 pav. Kanamicino įtaka vienam eks
- Page 52 and 53:
eksplantus - mikroūglius ir hipoko
- Page 54 and 55:
12. Tang H., Ren Z., Reustle G., Kr
- Page 56 and 57:
Ribes, Prunus, Sambucus genčių au
- Page 58 and 59:
koncentracijos skatino svogūno mer
- Page 60 and 61:
5. Glinska S., Bartczak M., Oleksia
- Page 63 and 64:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 65 and 66:
Lentelė. Dirvožemio agrocheminiai
- Page 67 and 68:
karto daugiau negu daugiamečiai ro
- Page 69 and 70:
Natūrali masės netektis abiem atv
- Page 71 and 72:
6. Cox F. R., Kamprath E. J. 1972.
- Page 73 and 74:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 75 and 76:
3. F + humistaras, 50 l ha -1 prie
- Page 77 and 78:
2 pav. Humistaro ir papildomo trę
- Page 79 and 80:
Nuo tirtų trąšų huminių rūgš
- Page 81 and 82:
2. Eitminavičius L. 1998. Dirvože
- Page 83 and 84:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 85 and 86:
(A-L, Gost 26208-84), mineralinis a
- Page 87 and 88:
Pasėlio tankis turėjo silpnai nei
- Page 89 and 90: Lentelės tęsinysTable continuedHR
- Page 91 and 92: 3. Didžiausias svogūnų suminis (
- Page 93: The increase of crop density (r = 0
- Page 96 and 97: žalioji trąša) ir natūralios ki
- Page 98 and 99: Lentelė. Meteorologinės sąlygos
- Page 100 and 101: išeigą (65,8 %). Prekinis derlius
- Page 102 and 103: Aptarimas. Rusijos mokslininkai Kon
- Page 104 and 105: 16. Shynkarenka A. 2005. Augalų ap
- Page 106 and 107: investigators, neither single nor r
- Page 108 and 109: Fig. 3. Marketable onion yield3 pav
- Page 111 and 112: SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 113 and 114: Object, methods and conditions. P l
- Page 115 and 116: the sum of chlorophylls a and b. Al
- Page 117 and 118: nitrate decline (see Fig. 1).The te
- Page 119 and 120: 20. Matsuda R., Ohashi-Kaneko K., F
- Page 121 and 122: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 123 and 124: Daigams augant matuota tris kartus.
- Page 125 and 126: Papildomas švitinimas mėlyna švi
- Page 127 and 128: Tai ypač ryškiai rodė paprikų d
- Page 129 and 130: 12 pav. Fotosintezės pigmentų kie
- Page 131 and 132: 14 pav. Daržovių derlius: agurkų
- Page 133 and 134: saldžiosios paprikos daigų šviti
- Page 135: SODININKYSTĖ IR DARŽININKYSTĖ. S
- Page 138 and 139: eikvojimas ir fotokvėpavimas, tod
- Page 142 and 143: įtakos turėjo visi tirti aplinkos
- Page 144 and 145: 14. Kirnak H., Kaya C., Tas I., Hig
- Page 147 and 148: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 149 and 150: Lentelė. Chrizantemų regenerantų
- Page 151 and 152: Literatūra1. Adams S. R., Langton
- Page 153 and 154: SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 155 and 156: Table. The light emitting diode com
- Page 157 and 158: Fig. 2. The contents of phenolic co
- Page 159 and 160: Nevertheless, our pilot results imp
- Page 161: veikiamų ‘Luokė’ veislės že
- Page 164 and 165: selekcijos procesą. Vienas pagrind
- Page 166 and 167: Tyrimais nustatyta, kad organogenez
- Page 168 and 169: Žalios spalvos augalai regeneranta
- Page 170 and 171: 9. Mashayekhi M., Shakib A. M., Ahm
- Page 173 and 174: ATMINTINĖ AUTORIAMS, RAŠANTIEMSĮ
- Page 175 and 176: Bandymų veiksnių gradacijos lente
- Page 177 and 178: GUIDELINES FOR THE PREPARATION AND
- Page 179 and 180: they should be understandable. The
- Page 181 and 182: Turinys - ContentsA. Sasnauskas, D.
- Page 183 and 184: S. Sakalauskienė, A. Brazaitytė,