Aptarimas. Apibendrinant gautus rezultatus galima teigti, kad papildomas švitinimasmėlynais 447 nm šviesos diodais (LED) mažino augalų tįsimą (1, 3, 4 pav.).Tai svarbu norint išauginti kokybiškus daigus. Įva<strong>ir</strong>ių autorių duomenimis tinkamaiužauginti pomidorų daigai turi būti kompaktiški, trumpais tarpubambliais, stiprausstiebo, dideliais <strong>ir</strong> intensyviai žaliais lapais. Tokie daigai garantuoja optimalų šaknųsistemos vystymąsi persodinus, paankstina derlių, turi įtakos vaisių kokybei bei dydžiui(Głowacka, 2002). Literatūros duomenimis apšvietimo spektro papildymas mėlynaisspinduliais mažino agurkų <strong>ir</strong> pomidorų daigų tarpubamblių ilgį, didino sausųjų medžiagųkiekį antžeminėje dalyje (Głowacka, 2004; Menard <strong>ir</strong> kt., 2006). Panašūs rezultataigauti <strong>ir</strong> atliekant mūsų tyrimus (3, 4, 8 pav.). Be to, daigai, papildomai švitinti mėlynaisLED, vystėsi sparčiau, ypač pomidorų (1 lentelė). Todėl galima teigti, kad aukštoslėgio natrio lempų (HPS) spektrą papildžius mėlynais LED galima daigus, tinkamuspersodinti į šiltnamį, užauginti greičiau <strong>ir</strong> taip mažinti jų auginimo sąnaudas. Tačiaudaigai augdami pat<strong>ir</strong>ia <strong>ir</strong> kitų veiksnių poveikį. Menard su bendraautoriais (2006)atliktų panašių tyrimų, kai augalai buvo auginami po aukšto slėgio natrio lempomis(HPS) <strong>ir</strong> papildomai švitinami mėlynais LED fitotrono kamerose, duomenimis teigiamasmėlynų spindulių poveikis priklausė nuo fotoperiodo. Jie nustatė, kad teigiamaspoveikis ryškiausias esant 12 val. fotoperiodui. Ilgesnis, t. y. 20 val., fotoperiodasturėjo neigiamos įtakos augimui, ypač pomidorų. Mūsų tyrimų metu fotoperiodas buvo18 val. Tai galėjo nulemti ne tokį ryškų papildomos mėlynos šviesos poveikį daigųaugimui. Todėl ateityje atliekant panašius tyrimus reikėtų derinti papildomos mėlynosšviesos poveikį su fotoperiodu bei pačių mėlynųjų spindulių srautu.Literatūros duomenimis mėlyna šviesa stimuliuoja žiotelių atsidarymą, padidinafotosintezės intensyvumą nuo 24 iki 30 %, skatina chlorofilų sintezę, nelygu augalorūšis (Sung <strong>ir</strong> kt., 1998; Frechilla <strong>ir</strong> kt., 2000; Menard <strong>ir</strong> kt., 2006). Mūsų tyrimųduomenimis teigiamo papildomos mėlynos šviesos poveikio nepastebėta. Be to, augalųreakcija į tokį apšvietimą priklausė nuo jų rūšies. Mažiausias fotosintezės pigmentųkiekis nustatytas agurkų lapuose, pomidorų lapuose jų kiekis buvo panašus, o paprikų –mažesnis chlorofilo b kiekis. Grynasis fotosintezės produktyvumas, kuris rodo augalųfiziologinę adaptaciją prie tam tikrų sąlygų (De Groot <strong>ir</strong> kt., 2001), p<strong>ir</strong>maisiais daigųaugimo tarpsniais buvo didesnis tų augalų, kurie augo papildomai apšviesti mėlynašviesa (9 pav.). Taip į šią šviesą reagavo visų t<strong>ir</strong>tų rūšių daržovių daigai. Antžeminėsdalies <strong>ir</strong> šaknų santykis rodo sausųjų medžiagų pasisk<strong>ir</strong>stymą įva<strong>ir</strong>iose augalo dalyse.Daugiau jų buvo agurkų daigų, kurie augo papildomai apšviesti mėlyna šviesa, antžeminėjedalyje. Tarp pomidorų didesnių sk<strong>ir</strong>tumų nenustatyta. Papildoma mėlyna šviesalėmė, kad saldžiųjų paprikų šaknys p<strong>ir</strong>miau panaudojo asimiliatus (10 pav.). Dėl tošaknys augo stipriau <strong>ir</strong> tai gali lemti geresnį tokių augalų augimą persodinus.Mūsų tyrimai parodė, kad papildomo švitinimo mėlynais LED (447 nm) poveikisšiltnamyje auginamiems augalams išliko tik p<strong>ir</strong>momis augimo savaitėmis, o derliausankstyvumui <strong>ir</strong> bendram derliui įtakos jau neturėjo (14 pav.). Literatūros duomenysapie sk<strong>ir</strong>tingo apšvietimo poveikio išlikimą augalams augant šiltnamyje yra ganaprieštaringi. McCall (1992) duomenimis ankstyvasis <strong>ir</strong> prekinis pomidorų derlius buvodidesnis, kai augalai augo intensyviau papildomai apšviesti, <strong>ir</strong> toks poveikis išliko 16derliaus skynimo savaičių. Fierro <strong>ir</strong> kt. (1994) duomenimis papildomas pomidorų <strong>ir</strong>132
saldžiosios paprikos daigų švitinimas padidino ankstyvąjį derlių. Kitų autorių atliktųtyrimų su įva<strong>ir</strong>aus intensyvumo <strong>ir</strong> kokybės papildoma šviesa duomenys nerodė dideliųvaisių skaičiaus, derliaus ar vidutinės vaisiaus masės sk<strong>ir</strong>tumų (Decoteau, Friend, 1991;Evans, McMahon, 2000). Literatūroje nurodoma, kad svarbu tai, kada naudojama papildomašviesa. Pasėjus gruodžio <strong>ir</strong> sausio mėnesį, buvo nustatyta papildomo apšvietimonauda, bet pasėjus kovo mėnesį tokio poveikio nebuvo. Kai natūralaus apšvietimosąlygos pavasarį pagerėja, papildomo apšvietimo įtaka sumažėja (Boivin <strong>ir</strong> kt.,1987;Tremblay, Gosselin, 1998). Mūsų tyrimai buvo atlikti kovo–balandžio mėnesiais <strong>ir</strong> taigalėjo lemti, kad nenustatėme sk<strong>ir</strong>tumų tarp sk<strong>ir</strong>tingų švitinimų.Išvada. Švitinant kombinuotais šviesos šaltiniais (aukšto slėgio natrio lempomis<strong>ir</strong> trumpabangiais kietakūniais šviestuvais) daržovių (agurkų, pomidorų <strong>ir</strong> saldžiųjųpaprikų) daigus šiltnamiuose, nustatytas tam tikras augalų tįsimo mažėjimas <strong>ir</strong> kiekspartesnis vystymasis. Papildomos mėlynos šviesos poveikio daržovių daigams esminioišliekamojo efekto vėlesniam derlingumui, juos persodinus į šiltnamį, nenustatyta.Padėka. Tyrimus rėmė Lietuvos valstybinis mokslo <strong>ir</strong> studijų fondas. ProjektasPHYTOLED (Nr. B24-2007).Gauta 2009 05 04Parengta spausdinti 2009 05 08Literatūra1. Bliznikas Z., Breivė K., Tamulaitis G., Kurilčik G., Novičkovas A., Žukauskas A.,Duchovskis P., Ulinskaitė R., Brazaitytė A., Šikšnianienė J. 2004. Puslaidininkinėlempa augalų fotofiziologiniams procesams t<strong>ir</strong>ti <strong>ir</strong> valdyti. Elektronika <strong>ir</strong> elektrotechnika,56(7): 74–79.2. Boivin C., Gosselin A., Trudel M. J. 1987. Effects of supplementary lightingon transplant growth and yield of greenhouse tomato. HortScience, 22(6):1 266–1 268.3. Decoteau D. R., Friend H. H. 1991. Growth and subsequent yield of tomatoesfollowing end-of-day light treatment of transplants. HortScience, 26:1 5<strong>28</strong>–1 530.4. De Groot C. C., Marcelis L. F. M., Van Den Boogaard R., Lambers H. 2001.Growth and dry-mass partitioning in tomato as affected by phosphorus nutritionand light. Plant, Cell and Env<strong>ir</strong>onment, 24: 1 309–1 317.5. Evans W. B., McMahon M. 2000. Light-filtering film reduces tomato seedlingheight without altering fruit quality and yield. HortScience, 35: 441–442.6. Fierro A., Gosselin A., Tremblay N. 1994. Supplemental carbon dioxide andlight improved tomato and pepper seedling growth and yield. HortScience, 29:152–154.133
- Page 1 and 2:
Lietuvos sodininkystĖs ir darŽini
- Page 3 and 4:
SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 5 and 6:
Table 1. Dates of blooming periods
- Page 7 and 8:
Average yield of apple cultivars ra
- Page 9 and 10:
Table 4. Harvest date, end of stora
- Page 11:
10. Sasnauskas A., Gelvonauskienė
- Page 14 and 15:
(Curran ir kt.,1995; Filella ir kt.
- Page 16 and 17:
yra mažesnis. Vis dėlto chlorofil
- Page 18 and 19:
Literatūra1. Asada T., Ogasawara M
- Page 21 and 22:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 23 and 24:
1 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 25 and 26:
4 pav. Laikotarpio nuo seno sodo i
- Page 27:
9. Leinfelder M. M., Merwin I. A. 2
- Page 30 and 31:
availability of nutrients and incre
- Page 32 and 33:
Table 2. Amount of microelements (m
- Page 34 and 35:
of P was determined in the apple-tr
- Page 36 and 37:
References1. Adriano D. C. 1986. Tr
- Page 39 and 40:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 41 and 42:
SOD-1 izoformos aktyvumas yra dides
- Page 43 and 44:
Palyginę 2007 ir 2008 metų duomen
- Page 45:
action of berries of these cultivar
- Page 48 and 49:
1999; Litwińczuk, 2002). Duomenų
- Page 50 and 51:
2 pav. Kanamicino įtaka vienam eks
- Page 52 and 53:
eksplantus - mikroūglius ir hipoko
- Page 54 and 55:
12. Tang H., Ren Z., Reustle G., Kr
- Page 56 and 57:
Ribes, Prunus, Sambucus genčių au
- Page 58 and 59:
koncentracijos skatino svogūno mer
- Page 60 and 61:
5. Glinska S., Bartczak M., Oleksia
- Page 63 and 64:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 65 and 66:
Lentelė. Dirvožemio agrocheminiai
- Page 67 and 68:
karto daugiau negu daugiamečiai ro
- Page 69 and 70:
Natūrali masės netektis abiem atv
- Page 71 and 72:
6. Cox F. R., Kamprath E. J. 1972.
- Page 73 and 74:
LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 75 and 76:
3. F + humistaras, 50 l ha -1 prie
- Page 77 and 78:
2 pav. Humistaro ir papildomo trę
- Page 79 and 80:
Nuo tirtų trąšų huminių rūgš
- Page 81 and 82: 2. Eitminavičius L. 1998. Dirvože
- Page 83 and 84: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 85 and 86: (A-L, Gost 26208-84), mineralinis a
- Page 87 and 88: Pasėlio tankis turėjo silpnai nei
- Page 89 and 90: Lentelės tęsinysTable continuedHR
- Page 91 and 92: 3. Didžiausias svogūnų suminis (
- Page 93: The increase of crop density (r = 0
- Page 96 and 97: žalioji trąša) ir natūralios ki
- Page 98 and 99: Lentelė. Meteorologinės sąlygos
- Page 100 and 101: išeigą (65,8 %). Prekinis derlius
- Page 102 and 103: Aptarimas. Rusijos mokslininkai Kon
- Page 104 and 105: 16. Shynkarenka A. 2005. Augalų ap
- Page 106 and 107: investigators, neither single nor r
- Page 108 and 109: Fig. 3. Marketable onion yield3 pav
- Page 111 and 112: SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 113 and 114: Object, methods and conditions. P l
- Page 115 and 116: the sum of chlorophylls a and b. Al
- Page 117 and 118: nitrate decline (see Fig. 1).The te
- Page 119 and 120: 20. Matsuda R., Ohashi-Kaneko K., F
- Page 121 and 122: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 123 and 124: Daigams augant matuota tris kartus.
- Page 125 and 126: Papildomas švitinimas mėlyna švi
- Page 127 and 128: Tai ypač ryškiai rodė paprikų d
- Page 129 and 130: 12 pav. Fotosintezės pigmentų kie
- Page 131: 14 pav. Daržovių derlius: agurkų
- Page 135: SODININKYSTĖ IR DARŽININKYSTĖ. S
- Page 138 and 139: eikvojimas ir fotokvėpavimas, tod
- Page 140 and 141: (1, 2 pav). UV-B spinduliuotė lėm
- Page 142 and 143: įtakos turėjo visi tirti aplinkos
- Page 144 and 145: 14. Kirnak H., Kaya C., Tas I., Hig
- Page 147 and 148: LIETUVOS SODININKYSTĖS IR DARŽINI
- Page 149 and 150: Lentelė. Chrizantemų regenerantų
- Page 151 and 152: Literatūra1. Adams S. R., Langton
- Page 153 and 154: SCIENTIFIC WORKS OF THE LITHUANIAN
- Page 155 and 156: Table. The light emitting diode com
- Page 157 and 158: Fig. 2. The contents of phenolic co
- Page 159 and 160: Nevertheless, our pilot results imp
- Page 161: veikiamų ‘Luokė’ veislės že
- Page 164 and 165: selekcijos procesą. Vienas pagrind
- Page 166 and 167: Tyrimais nustatyta, kad organogenez
- Page 168 and 169: Žalios spalvos augalai regeneranta
- Page 170 and 171: 9. Mashayekhi M., Shakib A. M., Ahm
- Page 173 and 174: ATMINTINĖ AUTORIAMS, RAŠANTIEMSĮ
- Page 175 and 176: Bandymų veiksnių gradacijos lente
- Page 177 and 178: GUIDELINES FOR THE PREPARATION AND
- Page 179 and 180: they should be understandable. The
- Page 181 and 182: Turinys - ContentsA. Sasnauskas, D.
- Page 183 and 184:
S. Sakalauskienė, A. Brazaitytė,