psichosocialiniai rizikos arba darbo veiksniai - Vilniaus Gedimino ...
psichosocialiniai rizikos arba darbo veiksniai - Vilniaus Gedimino ...
psichosocialiniai rizikos arba darbo veiksniai - Vilniaus Gedimino ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
14-osios Lietuvos jaunųjų mokslininkų konferencijos „Mokslas – Lietuvos ateitis“2011 metų teminės konferencijos straipsnių rinkinys ISSN 2029-7149 onlineSTATYBA ISBN 978-9955-28-929-6PSICHOSOCIALINIAI RIZIKOS ARBA DARBO VEIKSNIAIJudita GoftaitėMagistrantė<strong>Vilniaus</strong> <strong>Gedimino</strong> technikos universitetasEl. paštas: juduks86@gmail.comSantrauka. Pasaulinė praktika rodo, jog efektyviausias darbuotojų sveikatos išsaugojimo būdas – kenksmingų <strong>darbo</strong> veiksniųkontrolė. Darbovietėse turi būti gerai organizuojamas d<strong>arba</strong>s, nes dėl to pagerėja ne tik darbuotojų sveikata, bet ir darbuotojųkūrybiškumas ir <strong>darbo</strong> kokybė, o kartu ir jų <strong>darbo</strong> našumas. Manoma, kad daugelis psichosocialinių <strong>rizikos</strong> <strong>arba</strong> <strong>darbo</strong>veiksnių, <strong>darbo</strong> sąlygos ar jų tarpusavio sąveika gali sukelti. Šio <strong>darbo</strong> tikslas nustatyti, dėl kokių psichosocialinių <strong>rizikos</strong> <strong>arba</strong><strong>darbo</strong> veiksnių UAB „SAKRET“ darbuotojai gali patirti stresą darbe. Psichosocialinių simptomų nustatymui buvo parengtaanketa, remiantis Lietuvos higienos instituto <strong>darbo</strong> medicinos centro metodinėmis rekomendacijomis „Streso darbeįvertinimas pagal psichosocialinius <strong>darbo</strong> veiksnius ir stresines dirbančiojo reakcijas“. Anketinė analizė įmonėje parodė, kadlabiausiai <strong>psichosocialiniai</strong> rizkos <strong>arba</strong> <strong>darbo</strong> <strong>veiksniai</strong> veikia administracijos skyrių, lyginant su kitais skyriais. Atlikus tyrimąnustatyta, kad darbuotojai didelio streso nepatiria. Norint pagerinti <strong>darbo</strong> sąlygas, reikėtų garantuoti gerą bendravimą irproblemų išsakymą, mažinti <strong>darbo</strong> tempą, vadovams atsižvelgti į darbuotojų nuomonę <strong>darbo</strong> klausimais, geriau skirstyti <strong>darbo</strong>užduotis.Reikšminiai žodžiai: <strong>psichosocialiniai</strong> <strong>veiksniai</strong>, stresas, monotoniškumas, stresinės reakcijos.ĮvadasPsichosocialiniai <strong>veiksniai</strong> yra veiksmai ar aplinkybės,kurios daro įtaką darbuotojo psichologiniam atsakui į jodarbą ar <strong>darbo</strong> vietos aplinką, pvz., didelis <strong>darbo</strong> krūvis,trumpas laiko tarpas užduočiai atlikti, maža įtaka darbuiar <strong>darbo</strong> metodams.Didžiausia psichosocialinių <strong>rizikos</strong> veiksnių atsiradimopasekmė – stresas darbe. Stresas – tai tam tikrųįvykių, kuriuos mes laikome grėsmingais, sunkiais, vadinamaisstresoriais, suvokimas ir reagavimas į juos (Bulotaitėet al. 2002). Stresorius – nėra absoliuti sąvoka – tąpatį dirgiklį skirtingi asmenys interpretuoja skirtingai.Tik nuo paties žmogaus priklauso, kokį stresą jie sukels(Paulikas 2010).Stresas savaime nėra blogas dalykas, jis net būtinasmūsų gyvenime. Tam tikras stresų kiekis daro mus budriais,padeda išmokti naujų dalykų ir prideda sveikatos.Saikinga nervinė įtampa grūdina organizmą, skatina gyvybinęveiklą, tai tarsi „gyvenimo prieskonis“. Teigiamasstresas padeda sukaupti jėgas ir pasiekti geriausiąrezultatą. Kai kurie darbuotojai, imdami pavyzdį iš sportininkų,įtampą ir didelį <strong>darbo</strong> krūvį priima kaip iššūkį,išbandymą sau. Jeigu darbą pavyksta atlikti per trumpesnįlaiką, tai pakelia jų savęs vertinimo jausmą ir suteikiapasitenkinimą savo jėgomis (Pikūnas, Palujanskienė2005). Tačiau per didelis stresų kiekis gali būti žalingas.Kai stresas trunka trumpai, jo kaina nedidelė, tačiau, užsitęsęnekontroliuojami sunkumai gali smarkiai paveiktiorganizmą (Myers 2000).Stresas darbe – emocinių, pažintinių, elgesio ir fiziologiniųreakcijų į nemalonius ir kenksmingus <strong>darbo</strong>turinio, <strong>darbo</strong> organizavimo ir <strong>darbo</strong> aplinkos aspektusvisuma. Ši būsena apibūdinama kaip stiprus susijaudinimasir didelis nepasitenkinimas, taip pat dažnai kaipjausmas, kad per daug reikalaujama (Mikalajūnienė2006).Dėl to, jog darbuotojai serga įtampos išprovokuotomisligomis, praleidžiama 40 mln. <strong>darbo</strong> dienų kasmet.O kur dar savižudybės, skyrybos, nevaldomas alkoholiovartojimas. Kur nelaimingų atsitikimų darbe, įvykusių dėldarbuotojų išsekimo ir nedėmesingumo, milžiniški nuostoliai(Griškonytė 2010).Europos Sąjungos šalyse atlikti tyrimai parodė, kadbeveik du trečdaliai dirbančių žmonių nuolat yra spaudžiamigriežtų terminų ir daugmaž iš kas antro darbuotojoreikalaujama didelio <strong>darbo</strong> tempo. Stresas visų pirma yrareikalavimų ir galimybių (pajėgumas ir laikas) tai įvykdytineatitikimo pasekmė. Šis prieštaravimas darbuotojuiyra nemalonus ir sukelia neigiamas reakcijas: baimę,vidinę įtampą, bejėgiškumą ir t. t. (Mikalajūnienė 2006).Stresas darbe gali sukelti depresiją, nerimą, padidėjusįlėtinį nuovargį ir širdies ligas, jis turi didelės įtakos© <strong>Vilniaus</strong> <strong>Gedimino</strong> technikos universitetashttp://dspace.vgtu.lt 1
<strong>darbo</strong> našumui, kūrybingumui ir konkurencingumui.Stresas, kaip kenksmingas <strong>darbo</strong> aplinkos veiksnys, būdingasdaugelio profesijų atstovams, ypač aukščiausiųgrandžių operatoriams, pramonės, verslo bei gamybosįmonių vadovams, pedagogams, gydytojams. Šių profesijųveiklai būdinga didelė profesinė ir socialinė atsakomybė,sudėtingų užduočių ir nežinomų algoritmų sprendimas,dideli informaciniai krūviai, laiko trūkumas, konfliktinėssituacijos ir kiti stresoriai. Naujausi <strong>darbo</strong> medicinosmoksliniai tyrimai rodo, kad stresas veikia daugelįorganizmo sistemų ir funkcijų: širdies ritmą, arterinįkraujospūdį, kvėpavimo dažnį, raumenų tonusą, smegenųelektrinį aktyvumą, nervinę emocinę būseną, vegetacinęnervų, endokrininę ir analizatorių sistemas.Ūminis stresas sukelia didelį nuovargį, nervų sistemosišsekimą, galvos skausmą, parausta <strong>arba</strong> išblykštaveidas, šąla galūnės, atsiranda bendras silpnumas ir kitosvegetacinės reakcijos (Obelenis, Malinauskienė 2007).Su stresu susijusios <strong>rizikos</strong> vertinimas apima tuospačius pagrindinius principus ir procedūras, kaip ir kitų<strong>darbo</strong> vietoje gresiančių pavojų vertinimas – pavojų nustatymas,sprendimo, kokių veiksmų reikėtų imtis, priėmimas,vertinimo rezultatų paskelbimas ir vertinimo kartojimaskas tam tikrą laikotarpį. Kad <strong>rizikos</strong> vertini-masbūtų sėkmingas, labai svarbu į šį procesą įtraukti darbuotojusir jų atstovus. Veiksniai, kuriuos reikėtų ap-žvelgtikaip galinčius sukelti stresą:• per didelis <strong>darbo</strong> krūvis <strong>arba</strong> fizinių pavojų grėsmė;• kiek darbuotojai gali kontroliuoti, kaip atliktijiems pavestą darbą;• ar darbuotojai supranta savo funkcijas;• tarpusavio santykiai, įskaitant tokius klausimuskaip priekabiavimas ir smurtas;• kokią paramą teikia kolegos ir vadovai;• kaip reikėtų apmokyti darbuotojus, kad jie galėtųatlikti savo darbą (Profiles Research Institut 2010).Anot Palujanskienės (2003), pagrindiniai streso požymiai(emociniai, kognityviniai, fiziologiniai bei elgesio)gali sumažėti, kai vadovas tinkamai organizuoja<strong>darbo</strong> procesą ir teisingai reguliuoja <strong>darbo</strong> santykius.Darbo tikslasNustatyti dėl kokių psichosocialinių <strong>rizikos</strong> <strong>arba</strong> <strong>darbo</strong>veiksnių UAB „SAKRET“ darbuotojai gali patirti stresądarbe.Tyrimo metodaiPsichologiniams simptomams nustatyti naudota specialianketa, kuri buvo parengta remiantis Lietuvos higienosinstituto Darbo medicinos centro metodinėmis rekomendacijomis„Streso darbe įvertinimas pagal psichosocialinius<strong>darbo</strong> veiksnius ir stresines dirbančiojo reakcijas“(Pajarskienė, Jankauskas 1998). Anketa buvo sudaryta iš43 klausimų, pritaikytų skirtingiems simptomams tirti.Anketos klausimai sugrupuoti į keturis skyrius:• Asmens duomenys (lytis, amžius, išsilavinimas,<strong>darbo</strong> vieta);• Reguliuojantys <strong>veiksniai</strong> (<strong>darbo</strong> kontrolės galimybėsir socialiniai santykiai);• Suvokiama aplinka (<strong>darbo</strong> charakteristikos irįtampos <strong>veiksniai</strong>, protiniai <strong>darbo</strong> reikalavimai);• Stresas ir pasitenkinimas (pasitenkinimas darbu irgyvenimu, psichiniai resursai, stresinės reakcijos (nerviniaiir somatiniai simptomai);Visus psichosocialinius <strong>rizikos</strong> <strong>arba</strong> <strong>darbo</strong> veiksniusvertinau balais (kaip labai, nuo 1 (niekada) iki 5(visada) ar dažnumą (kaip dažai, nuo 1 (niekada) iki 5(visada).Tyrimo rezultataiTyrime dalyvavo UAB „SAKRET” darbuotojai. Darbuotojaipagal <strong>darbo</strong> vietas suskirstyti į gamybinį, administracinįir pardavimo skyrius. Apklaustieji dirba protinį<strong>arba</strong> fizinį darbą.Tyrimas buvo atliktas naudojant streso darbe įvertinimoanketą. Anketą sudaro 43 klausimai. Tiriamiejiatsakė į klausimus anonimiškai.Į anketos klausimus atsakė 24 darbuotojai:• 12 gamybos skyriaus darbuotojų – technologai,linijos darbuotojai, autokrovėjai, operatoriai, vairuotojasir gamybos vadovas;• 8 pardavimo skyriaus darbuotojai – vadybininkai,pardavimo vadovas ir technikos priežiūros darbuotojas;• 4 administracijos skyriaus darbuotojai – buhalterė,sandėlio vedėja ir logistikos vadybininkėsadministratorės.Anketoje atsakymų variantai buvo išdėstyti poveikiointensyvėjimo tvarka. Pirmas atsakymo variantas atitikointensyvėjimo sklalėje 1, antras 2 ir t.t. iki paskutiniovarianto, kuris buvo lygus 5 balams. Respondentai atsakydamiį klausimus poveikio intensyvumo skalės verčiųnematė, todėl turėjo pasirinkti jiems labiausiai tinkantįatsakymo variantą.2
1 pav. Bendras psichosocialinių <strong>rizikos</strong> <strong>arba</strong> <strong>darbo</strong> veiksniųintensyvumasFig. 1. General psychosocial risk or factors of work intensity2 pav. Psichosocialiniai <strong>rizikos</strong> <strong>veiksniai</strong> pagal skyrius, kuriesurinko daugiau kaip 3 balusFig. 2. Psychosocial risk factors in accordance with Chapterwho gathered more than 3 pointsPagal gautus rezultatus matyti, kad gamybos skyriųneigiamai veikia tik 2 <strong>psichosocialiniai</strong> <strong>rizikos</strong> <strong>arba</strong> <strong>darbo</strong><strong>veiksniai</strong>:31. „Darbo reikalavimai“ (3,15 balų). Šis psichosocialinis<strong>darbo</strong> veiksnys intensyvus dėl darbuotojų dažnoalternatyvaus mąstymo, nuolat besikartojančių užduočiųir veiksmų, dėl nuolatinio darbų precizinio tikslumo.2. „Atsakomybė“ (3,25 balai). Šis psichosocialinis<strong>darbo</strong> veiksnys intensyvus dėl galimybės atsitiktinai sugadintikokį nors vertingą daiktą <strong>arba</strong> <strong>darbo</strong> rezultatą.Pardavimo skyrių veikia 3 <strong>psichosocialiniai</strong> <strong>rizikos</strong><strong>arba</strong> <strong>darbo</strong> <strong>veiksniai</strong>:1. „Socialiniai santykiai“ (3,21 balas). Šis veiksnysintensyvus dėl bendradarbių vienas kito veiksmų sekimo,taip pat, dėl bendradarbių tarpusavio santykiuose esamųproblemų.2. „Darbo aiškumas“ (3,00 balai). Šis psichosocialinis<strong>darbo</strong> veiksnys intensyvus dėl nepakankamaiaiškių <strong>darbo</strong> instrukcijų ir prieštaringų instrukcijų iš vadovųir bendradarbių,3. „Atsakomybė“ (3,75 balai). Šis psichosocialinis<strong>darbo</strong> veiksnys intensyvus dėl galimybės atsitiktinai sugadintikokį nors vertingą daiktą <strong>arba</strong> <strong>darbo</strong> rezultatą.Administracijos skyrių neigiamai veikia net 10psichosocialinių <strong>rizikos</strong> <strong>arba</strong> <strong>darbo</strong> veiksnių:1. „Socialiniai santykiai“ (3,67 balai). Šis veiksnysintensyvus dėl tiesioginio vadovo paramos ir pagalbosstokos, dėl bendradarbių vienas kitų veiksmų sekimo, taippat, dėl bendradarbių esamų problemų tarpusavio santykiuose.2. „Darbo reikalavimai“ (3,50 balų). Veiksnys intensyvusdėl darbuotojų dažno alternatyvaus mąstymo,darbe nuolat besikartojančių užduočių ir veiksmų, dėlnuolatinio darbų precizinio tikslumo.3. „Skubėjimas ir <strong>darbo</strong> pasiskirstymas“ (3,64 balai).Šis veiksnys intensyvus dėl skubėjimo atliekant darbą,dėl didelio krūvio tenka nepaisyti kai kurių užduočių,dėl krūvio negalint pasidaryti pertraukų, dėl netolygaus irneteisingo <strong>darbo</strong> užduočių paskirstymo, dėl dažnai užklumpančiųlabai didelių <strong>darbo</strong> krūvių, dėl tokių užduočių,kurių darbuotojai gali būti nepasiruošę atlikti.4. „Darbo įtampa“ (3,63 balai). Šis veiksnys intensyvusdėl jaučiamos psichinės ir fizinės įtampos.5. „Apribojimai“ (3,38 balai). Šis veiksnys intensyvusdėl neturėjimo galimybės pačiam reguliuoti savo<strong>darbo</strong> tempo ir nors trumpam palikti savo <strong>darbo</strong> vietą.6. „Vadovavimas“ (3,63 balai). Šis veiksnys intensyvusdėl vadovo nesitarimo su darbuotojais ir neatsižvelgimoį darbuotojų nuomonę <strong>darbo</strong> reikalais.7. „Darbo aiškumas“ (3,50 balų). Šis psichosocialinis<strong>darbo</strong> veiksnys intensyvus dėl nepakankamaiaiškių <strong>darbo</strong> instrukcijų ir prieštaringų instrukcijų iš vadovųir bendradarbių,
8. „Atsakomybė“ (3,00 balai). Šis psichosocialinis<strong>darbo</strong> veiksnys intensyvus dėl galimybės atsitiktinai sugadintikokį nors vertingą daiktą <strong>arba</strong> <strong>darbo</strong> rezultatą.9. „Komfortas“ (3,00 balai). Šis psichosocialinis<strong>darbo</strong> veiksnys intensyvus dėl nemalonios <strong>darbo</strong> aplinkos.10. „Stresinės reakcijos (3,00 balai). Šis psichosocialinis<strong>darbo</strong> veiksnys intensyvus dėl respondentųnervingumo, dėl jaučiamo susierzinimo žmonėmis irvadovais.Išvados1. Atlikta anketinė psichosocialinių <strong>rizikos</strong> <strong>arba</strong><strong>darbo</strong> veiksnių analizė UAB „SAKRET“ įmonėje parodė,kokių skyrių darbuotojai turi didžiausią riziką ir dėl kokiųpsichosocialinių <strong>darbo</strong> veiksnių gali patirti stresą.2. Mažiausią riziką patirti stresą turi gamybos skyrius,kurį neigiamai veikia tik du <strong>psichosocialiniai</strong> <strong>veiksniai</strong>:atsakomybė už <strong>darbo</strong> rezultatą ir dideli <strong>darbo</strong> reikalavimai.3. Pardavimo skyrių veikia tik 3 <strong>psichosocialiniai</strong><strong>veiksniai</strong>: prasti socialiniai santykiai, aiškumo <strong>darbo</strong> užduotysestoka ir didelė atsakomybė už <strong>darbo</strong> rezultatus.4. Didžiausią riziką patirti stresą turi administracijosskyrius, kurį neigiamai veikia daugiausiai iš visųskyrių – net 10 psichosocialinių veiksnių: prasti socialiniaisantykiai, dideli <strong>darbo</strong> reikalavimai, skubėjimas,įtampa darbe, maža įtaka savo <strong>darbo</strong> tempui, vadovųbendradarbiavimo stoka, neaiškumas <strong>darbo</strong> užduotyse,didelė atsakomybė, ne visada maloni <strong>darbo</strong> aplinka, darbuotojųnervingumas ir susierzinimas.LiteratūraPalujanskienė, A. 2003. Darbo ir karjeros psichologija. Kaunas:LŽUU.Paulikas, V. 2010. Stresas turi ir teigiamo poveikio. [interaktyvus].Žiūrėta 2011 kovo 4 d. Prieiga per internetą:.Pikūnas, J.; Palujanskienė, A. 2005. Stresas. Atpažinimas irįveikimas. Kaunas: PLKMŠC.Profiles Research Institut. 2010. Streso darbe valdymas. [interaktyvus].Žiūrėta 2011 kovo 29 d. . Prieiga per internetą:ASSESSMENT OF PSYCHOSOCIAL RISK OR WORKFACTORS IN UAB „SAKRET“Judita GoftaitėSummaryWorld practice shows, that the most effective way of preservingthe health of workers - the harmful factors of working control.Workplaces should be well organized, because it improves notonly health, but also for creativity and quality of work andhence their productivity. It is believed that many of the psychosocialwork factors, work conditions and their interactions canlead to stress – for a change, which has to adapt. This work is toidentify the psychosocial work factors in UAB SAKRET end oremployees can experience stress at work. Psychosocial symptomswere setting the questionnaire, according to the LithuanianHygiene Institute's Medical Center published guide lines "workrelatedstress score of psychosocial work factors and employeereactions to stressful." Questionnaire analysis of the companyshowed, that most psychosocial work factors affect the administrationsection, in comparison with other section. The investigationfound, that workers do not suffer excessive stress. Inorder to improve working conditions should ensure good communicationand expressing problems, reducing the pace ofwork, managers have regard to the employee opinion of thework end to better distribute the work.Keywords: Psychosocial factors, stress, monotony, stressfulreactions.Bulotaitė, L.; Gailienė, D.; Sturlienė, N. 2002. Psichikos sveikatosprielaidos. Šiauliai.Griškonytė, A. 2010. Tikroji streso kaina. [interaktyvus]. Žiūrėta2011 kovo 29 d. Prieiga per internetą:.Myers, D. G. 2000. Psichologija. Kaunas: Poligrafija ir informatika.Mikalajūnienė, L. 2006. Stresas darbe ir jo pasekmės. Parengtaspagal Vokietijos patirtį iš šaltinio Stress am Arbeitsplatz und seineFolge. Vilnius>.Obelenis, V.; Malinauskienė, V. 2007. Darbo sąlygų ir profesiniųveiksnių įtaka širdies ir kraujagyslių ligų rizika. Kaunomedicinos universiteto Kardiologijos institutas. [interaktyvus].Žiūrėta 2011 kovo 4 d. Prieiga per internetą:.Pajarskienė, B.; Jankauskas, R. 1998. Streso darbe įvertinimaspagal psichosocialinius <strong>darbo</strong> veiksnius ir stresines dirbančiojoreakcijas. Higienos institutas, metodinės rekomendacijos.Vilnius.4