Poveikio aplinkai vertinimo ataskaita LT 2 dalis - Visagino atominÄs ...
Poveikio aplinkai vertinimo ataskaita LT 2 dalis - Visagino atominÄs ...
Poveikio aplinkai vertinimo ataskaita LT 2 dalis - Visagino atominÄs ...
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 196• T3 scenarijus – aušinimui bus naudojami tik aušinimo bokštai ir šiluminis poveikisDrūkšių ežerui bus nereikšmingas. Šiame scenarijuje ežero vandens temperatūrosbus mažesnės lyginant su IAE eksploatacijos periodu ir su T1 ir T2 scenarijais.Šį vertinimą galima apytikriai prilyginti 1 700 MW e (T1), 3 400 MW e (T2) ir 0 MW e(T3) gamybai naudojant tiesioginį aušinimą.Papildomai buvo vertintos skirtingų aušinimo vandens paėmimo/išleidimo vietųkombinacijos.Poveikis hidrologijaiNaujosios AE eksploatavimo pagrindinis hidrologinis poveikis yra garavimo nuostoliai,atsirandantys aušinimo vandens šilumai garavimo metu patenkant į atmosferą. Bendrinuostoliai priklauso nuo jėgainės darbo režimo ir pasirinkto aušinimo metodo (žr.skirtingų aušinimo alternatyvų aprašymą 4.2 skyriuje, ežero hidrologiją ir vandensbalansą 7.1.1.2. ir 7.1.1.3 skyreliuose).Vandens ištekliaiVandens išteklių pakankamumas naujosios AE eksploatavimui buvo vertintasnormalaus vandeningumo bei sausiems hidrologiniams metams (95% tikimybės; žr.7.1.1.3 skyrelį).Pagal Janukienės (1992; žr. 7.1.13 skyrelį) tyrimus, IAE galios didinimas 1000 MW,padidina išgaravimą nuo ežero paviršiaus 14,3 mln. m 3 per metus. Tai maždaug atitinka0,45 m 3 /s.Tačiau turi būti pastebėta, kad rezultatų ekstrapoliacija virš 1500–2200 MW, iki 3400MW, ir santykinai nedidelis matavimų kiekis daro šiuos skaičiavimus nepatikimais.Matavimai yra atlikti esant AE galiai nuo 0 iki 1500 MW. Tėra tik vienas matavimasatspindintis 2200 MW AE galios įtaką.Garavimas iš aušinimo bokšto taip pat yra 0,45 m 3 /s 1000 MW galiai. Taigi galimateigti, kad papildomas garavimas iš ežero 3400 MW galios jėgainei yra maždaug1,5 m 3 /s be papildomos aušinimo įrangos. Tai atitinka 48 mln. m 3 per metus.Vidutinio vandeningumo metais AE aušinimui papildomai gali būti panaudojama 85,9mln. m 3 ežero vandens per metus, darant prielaidą, kad išlaikomas pastovus normalusežero patvankos lygis (NPL = 141,6 m), o minimalus nuotėkis iš ežero 0,64 m 3 /s. Taigividutinio vandeningumo metais jėgainės aušinimui vandens ištekliai yra pakankami visųalternatyvų scenarijuose.Sausais hidrologiniais metais papildomam išgaravimui gali būti panaudota maždaug33,1 mln. m 3 vandens (darant tas pačias prielaidas, kaip ir prieš tai). Garavimonuostoliams padengti papildomai gali būti panaudojamas reguliuojamas ežero tūris(skirtumas tarp normalaus ežero patvankos lygio ir minimalaus leidžiamo ežeropatvankos lygio) – 43 mln. m 3 vandens per metus. Metinės 33,1 mln. m 3 vandensatsargos bei 43 mln. m 3 reguliuojamo ežero tūrio yra aušinimui pakankamas vandenskiekis visiems vertintiems scenarijams maždaug trims iš eilės pasikartojantiemssausiems metams (95 % tikimybės).Kadangi dažniausiai vandens ištekliai viršija poreikį, kaip paaiškinta aukščiau, daromaišvada, kad vandens atsargos Drūkšių ežere yra pakankamos vandens poreikiuipatenkinti, išskyrus atvejus, jei iš eilės pasikartoja treji sausi metai. Tačiau yra beveikneįtikėtina, kad galima tokio lygio sausra naujosios AE eksploatavimo periodu. Šio retoįvykio atveju laikinai turėtų būti ribojamas vieno ar daugiau AE blokų darbas, arba
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 197Drūkšių ežero vandens lygiui leidžiama nukristi žemiau šiuo metu leidžiamominimalaus patvankos lygio.Ežero vandens lygisVidutinio vandeningumo metais vidutinis ežero lygis neturėtų nukristi žemiaunormalaus, todėl hidrologinis poveikis ežerui ir jo ekologinės pasekmės laikomosnedidelėmis. Sausais metais (95 % tikimybės) ežero lygis nukristų žemiau NPL, betišliktų aukštesnis negu MPL (maždaug 3 sausus metus iš eilės). Taigi tokio įvykiopasekmės gali būti vertinamos kaip nereikšmingos.Upių debitai žemiau ežeroAušinant naująją AE, garavimas sumažins bendrą ežero vandens tūrį, tuo pačiudarydamas įtaką vandens nuotėkiui iš ežero Prorvos upe. Naujosios AE eksploatavimassąlygos į Prorvą išleidžiamo vandens kiekio sumažėjimą proporcingą aušinimosistemose išgaravusio vandens kiekiui.Prorvos upės debitai IAE eksploatavimo periodu nebuvo matuojami. Todėl nuotėkis išežero buvo vertintas atėmus papildomą išgaravimą (0,8 m 3 /s), kuris apskaičiuotasvertinant, kad vidutinė galia 2 lygi 1800 MW, iš vidutinio nuotėkio (3,3 m 3 /s). Tokiubūdu nustatytas daugiametis vidutinis debitas į Prorvos upę yra 2,5 m 3 /s.Panašiai skaičiuojamas ir naujasis vidutinis debitas (atimant papildomai išgaruojančiovandens kiekį dėl naujosios AE eksploatavimo iš vidutinio daugiamečio debito).Eksploatuojant naująją jėgainę (3400 MW galios) garavimas būtų maždaug 0,7 m 3 /sdidesnis negu dabar (atitinkantis galios padidėjimą 1600 MW). Vadinasi dabartinisvidutinis metinis nuotėkis Prorvos upe sumažėtų apytikriai 28 %.Vidutinio nuotėkio sumažėjimas turės įtakos maždaug 50 km ilgio Prorvos upės,tekančios pro Obolės ir Bogino ežerus, atkarpai iki santakos su Dysnos upe (vidutinisdebitas 10 m 3 /s, stebėjimų postas žemiau Drūkšos upelio). Sumažėjęs debitas galisukelti upės slėnio augalijos ir pelkių rūšių gyvenimo sąlygų pokyčius išilgai upės. Taitaip pat turės neigiamą poveikį upės vandens naudojimui, pavyzdžiui, drėkinimo tikslaisar gyvulių girdymui. Tačiau gamtosauginis debitas Prorvos upėje išliks nepakitęs(0,64 m 3 /s) visuose scenarijuose.Dysnos upės vidutinio debito sumažėjimas yra toks mažas (7 % vidutinio 10 m 3 /sdebito), kad žemiau santakos su Dysnos upe naujosios AE poveikis gali būti laikomasnereikšmingu.Poveikiai vandenų ekologijaiPoveikiai vandenų ekologijai buvo įvertinti, remiantis modeliavimo rezultatais,išsamiais turimais ežero mokslinių tyrimų ir monitoringo duomenimis bei tarptautiniušiluminių išmetų poveikio tyrimu.Laikotarpis tarp IAE uždarymo ir naujosios AE perdavimo eksploatuotiAntrasis Ignalinos AE blokas bus sustabdytas 2009 m. pabaigoje, o naujoji AE pradėsveikti 2015 m. Šiuo laikotarpiu šiluminės išmetos į Drūkšių ežerą bus minimalios. Taiežero ekosistemą paveiks keliais būdais. Dėl eutrofikacijos ežeras pasižymi didelepirminės produkcijos, taigi ir ganėtinai didele skaidymo sparta. Tai jau sąlygojodeguonies trūkumą gilesniuose vandens sluoksniuose. Pastaraisiais metais deguonieskiekis buvo sumažėjęs jau 10 m gylyje.2 Vidutinė galia paskaičiuota kaip vidutinė metinė 1993-2004 metais, kada dirbo 2 AE blokai.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 199ženkliai nepakeis dabar esančių šiluminių sąlygų, reikšmingų poveikių dabartineiekosistemai nenumatoma. Tačiau, jei maistinių medžiagų apkrova ežerui negalės būtiženkliai sumažinta artimojoje ateityje, eutrofikacijos procesas tęsis ir greitės.Pagal T2 scenarijų šiluminė apkrova bus didesnė nei buvo IAE eksploatacijos metu.Temperatūra pakils beveik visame ežero plote. Vėsesnė vakarinė ežero <strong>dalis</strong>, kuriojedabar gyvena rūšys, mėgstančios šaltą vandenį, taip pat iki tam tikro laipsnio sušils.Temperatūra šalia išleistuvo (P38)gali pakilti iki 37-38 laipsnių, toks lygis laikomasmirtinu daugeliui vandens organizmų. Zonos, kur temperatūra pakyla iki žalingų lygių(virš 30-32 laipsnių), bus didesnės nei dabar. Be to, aukštos vidutinės temperatūroslaikotarpiai tęsis ilgiau nei dabar.Šio scenarijaus poveikiai greičiausiai apytiksliai bus panašūs į poveikius, stebimusaušinimo baseinuose ar kitose ribotose zonose, kur temperatūra pastoviai palaikomakeliais laipsniais aukštesnė nei aplinkoje (pvz., uždarame biologinių tyrimų baseineForsmark AE Švedijos pakrantėje. (Sandström & Svensson 1990). Šiluminė apkrovasuintensyvins dabartinę eutrofikacijos plėtrą. Rūšinė įvairovė gali sumažėti, kadangi visdar likusios šaltamėgės rūšys iš ežero dingsta. Tuo pačiu metu ežero biologinėprodukcija gali išaugti, nes aukštesnė temperatūra skatina likusių šiltamėgių rūšiųaugimą. Lokaliai poveikiai gali būti priešingi – dėl pavojingai aukštos temperatūrosbiologinė produkcija gali sumažėti zonoje, esančioje šalia išleistuvo.T3 scenarijuje vandens temperatūra sumažės lyginant su IAE eksploatacijos laikotarpiu,grįždama prie to paties regiono gamtinių vandens telkinių lygio. Tai pagerins sąlygasšaltamėgiams organizmams. Tačiau, kadangi eutrofikacijos procesas buvo ir vis dar yraganėtinai intensyvus, galima vertinti, kad ežero ekosistema nepradės ženkliai keistis linkankstesnės, oligotrofinės būklės.Rūšys, būdingos eutrofikuotiems vandenims, vis dar vyraus, švarius ir šaltus vandenismėgstančių rūšių populiacijos liks nedidelės, kokie yra ir dabar, arba netgi gali toliaumažėti. Dėl šaltesnio vandens ir trumpesnio augimo laikotarpio pirminės produkcijossparta gali šiek tiek sumažėti, tačiau tikėtina, kad išliks didelė, kas yra būdingaeutrofikuotiems vandenims. Šaltomis žiemomis ežeras užšals. Tai kartu su eutrofikacijagali sąlygoti suprastėjusią deguonies situaciją, kadangi negalės vykti deguonies kaitatarp oro ir vandens. Dėl to suintensyvėja maistinių medžiagų išsiskyrimas iš nuosėdų,tokiu būdu vystosi eutrofikacija.Vandens kokybėAušinančio vandens kokybė nepasikeičia, kai jis praeina per tiesioginio aušinimosistemą, todėl poveikis vandens kokybei nepriklauso nuo šiluminės apkrovos. Kainaudojami aušinimo bokštai (T1 ir T2)medžiagų koncentracijų padidėjimuicirkuliuojančiame aušinančiame vandenyje kelias turi būti užkirstas pastoviai paimanttam tikrą kiekį vandens (,,papildomo maitinimo vandens”) į sistemą ir išleidžiantatitinkamą kiekį vandens (,,nuleidimo vandens”) iš sistemos.Papildomo maitinimo vanduo bus apdorojamas chemikalais, apsaugančiais nuoapaugimo vandens organizmais, kad būtų slopinamas organizmų augimas ant paviršiųaušinimo bokšto vandenyje. Pridedamų chemikalų kiekis bei išleidžiamo vandenskokybė bus stebimi ir kontroliuojama pagal norminius aktus, nustatančius didžiausiasleidžiamas medžiagų išleidžiamame vandenyje koncentracijų ir kiekių vertes. Šiosribinės vertės bus nustatytos, siekiant apsaugoti vandens organizmų bendrijas. Todėlnesitikima, kad šių chemikalų koncentracijos nuleidimo vandenyje darys reikšmingusžalingus poveikius vandenų rūšims.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 201elektrinę darytų poveikį planktono bendrijoms priimančiuose vandenyse (Langford,1990, Sandström & Svensson, 1990).T1 scenarijaus atveju planktono bendrijos bei vandens augmenijos vystymasisgreičiausiai būtų panašus į dabartinę situaciją. Eutrofikacija, kuri didele dalimi taipnepriklauso nuo naujosios AE, kaip nuo išorinių ir vidinių maisto medžiagų apkrovųkartu su šilumine apkrova, išlaikytų fitoplanktono biomasę tokio lygio, koks yrabūdingas eutrofikuotiems vandens telkiniams. Fitoplanktono rūšinė sudėtis greičiausiaiišliktų ganėtinai panaši į dabartinę. Melsvadumblių „žydėjimas“, būdingaseutrofikuotiems vandenims, gali tapti dar labiau paplitęs ateityje. Vandens augmenijagreičiausiai ženkliai nepasikeis, lyginant su dabartine padėtimi, kadangi reikšmingiausipokyčiai jau yra įvykę IAE eksploatavimo metu, o vyraujančios rūšys yra prisitaikę priešiltų ir eutrofikuotų vandenų sąlygų. Šiuo metu vyraujančios tolerantiškos rūšys, tokioskaip Myriophyllum spicatum bei Phragmites australis, vis dar bus dominuojančios,tikėtina, kad bendras biomasės kiekis išliks apytikriai toks pats, koks yra dabar.Tikėtina, kad ir zooplanktono bendrija išliks panaši, kokia yra šiuo metu, kadangišaltamėgės rūšys (tokios kaip ledynmečio reliktas Limnocalanus marcus) jau išnyko.T2 scenarijaus atveju šiuo metu stebimi šiluminių išmetų bei eutrofikacijos poveikiaipagreitėtų dėl didesnės šiluminės apkrovos. Aukštesnė temperatūra gali iššauktiplanktono bendrijos nestabilumą ir pagerinti pavienių vyraujančių rūšių, pvz.,melsvadumblių ar diatominių dumblių, masės vystymosi („žydėjimo“) sąlygas, todėltokios rūšys gali tapti dar labiau paplitę. Zooplanktono bendrijoje vyraus rūšys,toleruojančios aukštesnę temperatūrą.Tikėtina, kad aukšta temperatūra padidins vandens augmenijos biomasę, nes sušilęplotai bus didesni. Tik šalia išleistuvo (B zonoje) vandens augmenijos kiekis galėtųsumažėti dėl didesnės erozijos ir žalingos aukštos temperatūros. Kai kurių likusiųmažiau tolerantiškų rūšių, kaip antai menturdumblių, kiekiai gali sumažėti ežere.T3 scenarijaus atveju temperatūra liks gamtinio lygio, tai reiškia, - mažesnė nei yradabar. Tačiau dėl maistinių medžiagų apkrovos eutrofikacija yra labiau dominuojantisveiksnus nei šiluminė apkrova, veikiantis fitoplanktono produkciją ir vandensaugmeniją. Todėl rūšinė sudėtis greičiausiai labai nepasikeis, lyginant su dabartinepadėtimi. Net melsvadumblių “žydėjimas” greičiausiai liks toks pat įprastas, kaip dabar,ar netgi išaugs, jei dabartinis persislinkimas link azoto apribojimo tęsis. Be to, vandensaugmenijos sudėtis bei biomasė tikriausiai išliks ganėtinai panaši į dabar esamą.Tačiau sąlygos augmenijai šalia išleidimo vietos (B zonoje) pagerėtų, kadangi išaugtųstipri srovė ir temperatūra. Šioje zonoje augmenijos augimas ir įvairovė padidėtų.Zooplanktono bendrijoje šaltamėgės rūšys greičiausiai turėtų geresnes sąlygas ir jųskaičius galėtų išaugto, tačiau kitais požiūriais jokio reikšmingo poveikio zooplanktonobendrijai nereikėtų tikėtis.Dugno gyvūnijaŠiluminės išmetos daugiausia šildo ežero paviršinį sluoksnį, taigi, poveikiai dugnogyvūnijai kelių metrų gylyje daugiausiai būna netiesioginiai. Scenarijų (T1, T2 ir T3)poveikiai laikomi beveik panašiais, nors T2 scenarijuje didesnė šiluminė apkrova suintensyvesne eutrofikacija, o T3 scenarijuje - ledo danga greičiausia sąlygotų prastesnesdeguonies sąlygas didesniuose plotuose, nei T1 scenarijuje.T1 ir T2 scenarijuose dugno gyvūnijos yra mažiau arba jos visai nėra greta aušinančiovandens išleidimo vietos, nes dėl didelių srauto greičių yra pašalinamos nuosėdos,panašiai kaip yra dabar. Viršutiniuose vandens sluoksniuose, kur vyrauja geros
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 202deguonies sąlygos, dugno gyvūnijos biomasė greičiausiai padidėtų dėl pagerėjusiųmaistinių sąlygų, kurias lemia eutrofikacija ir pakilusi temperatūra.Giliau esančiose dugno nuosėdose poveikis būtų priešingas dėl suprastėjusių deguoniessąlygų, kurias lemia išaugusi produkcija bei skaidymas ir/arba ledo danga (T3scenarijuje). Dugno gyvūnija išnyktų arba ją pakeistų kelios mažai deguonieskoncentracijai tolerantiškos rūšys didesniuose plotuose, nei dabar.Šaltamėgės reliktinės rūšys, gyvenančios giliose dugno zonose, jau yra išnykę arba jųpopuliacijos labai sumažėję. Todėl ženklių neigiamų poveikių joms nėra numatoma neiviename scenarijuje.Žuvų populiacijos ir žvejybaIAE šiluminės išmetos ir eutrofikacija jau pakeitė ežero žuvų bendrijas ganėtinaiženkliai. Rūšių, mėgstančių šaltą ir švarų vandenį, kaip antai stintų ir seliavų, gausasumažėjo, o, pvz., karpinių (tokių kaip kuojos ir plakiai), būdingų šiltiems ireutrofikuotiems vandenims, gausa išaugo.Šiuo metu ežere nežvejoja profesionalūs žvejai, praktikuojama tik vietinė ir poilsinėžvejyba. Planuojamos ūkinės veiklos neigiami poveikiai daugiausia susiję su rūšinėssudėties pokyčiais (daugėja mažiau vertingų rūšių), didesnio žvejybinės įrangos (tinklųir t.t.) užteršimo bei apaugimo ir ribotų galimybių žvejoti ant ledo.T1 scenarijuje žuvų bendrija liktų daugmaž tokia pati, kaip dabar. Šaltesnės vakarinėsežero dalys greičiausiai liktų kaip prieglobstis šaltamėgėms rūšims, tačiau jų ateitisežere vis tik išlieka neaiški dėl bendros ežero eutrofikacijos. Karpinės žuvys bei, pvz.,ešeriai ir toliau būtų vyraujančios rūšys. Kadangi žuvų populiacija jau yra prisitaikiusiprie vyraujančių temperatūros sąlygų, reikšmingų pokyčių lyginant su dabartinepadėtimi nenumatoma.T2 scenarijuje žuvų bendrija ir toliau keistųsi dėl aukštesnės viso ežero temperatūros.Tikėtina, kad šiuo metu šaltesnė vakarinė ežero <strong>dalis</strong> tiek sušiltų, kad plotas, tinkantisšaltamėgėms rūšims, ženkliai sumažėtų, arba netgi tiek sumažėtų, kad kai kurios rūšys,pvz., seliava ir stinta, nebegalėtų išgyventi. Seliavos neršia gilesnėse vietose dugnerudenį, dėl to jos tampa jautrios deguonies trūkumui ir padidėjusiai sedimentacijai.Karpinės žuvys ir kitos tolerantiškos rūšys taptų dar labiau dominuojančiomis žuvųbendrijoje. Todėl bendroji žuvų biomasė turėtų išlikti dabartinio lygio ar net sumažėti.Iš kitos pusės, vidutinė temperatūra bent jau kai kuriose ežero dalyse gali būti tokiaaukšta, kad net tolerantiškesnių rūšių augimas gali pradėti mažėti. Pokyčiai busneigiami žvejybai dėl vertingiausių rūšių populiacijų sumažėjimo bei žvejybos įrangos(tinklų ir t.t.) apaugimo. Žvejyba ant ledo būtų labiau ribota dėl trumpesnio užšalimolaikotarpio.T3 scenarijuje vanduo būtų pastoviai šaltesnis, o tai pagerintų, pvz., stintų ir seliavųgyvenimo sąlygas. Dėl žemesnės temperatūros rūšių, mėgstančių šaltą ir daugdeguonies turintį vandenį, proporcija ežero žuvų populiacijoje galėtų kažkiek padidėti.Tačiau bendras ežero eutrofikacijos procesas bei pokyčiai žuvų bendrijoje yra tokiestiprūs, kad žuvų populiacija nesugrįš į būseną, buvusią iki IAE eksploatacijos. Rūšys,būdingos eutrofikuotiems vandenims, ir toliau vyraus. Pastovi ledo danga žiemą kartusu bendru eutrofikacijos procesu gali sukelti bedeguones ar mažos deguonieskoncentracijos sąlygas, kurios yra kenksmingos žuvims bei ikrams. Tai gali sąlygotiseliavų populiacijos sumažėjimą, nes jos neršia gilesnėse vietose.Vandens paėmimo ir išleidimo vietų alternatyvos
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 203Dabartinė vandens paėmimo alternatyva praktiškai nereikalauja jokių statybos darbųežero teritorijoje, todėl poveikiai statybos laikotarpiu yra maži. Šios alternatyvos atvejunereikia jokių naujų konstrukcijų, kurios pakeistų naujas teritorijas.Vakarinė vandens paėmimo alternatyvos atveju reikės pastatyti naujas vandenspaėmimo konstrukcijas. Fizinių konstrukcijų vieta bus visam laikui pakeista. Dėlgilinimo, kuris greičiausiai bus reikalingas vandens paėmimo konstrukcijoms ir priešaisjas, statybos zonoje kietųjų dalelių ir maisto medžiagų koncentracija laikinai padidėtų.Dugno gyvūnija ir augmenija laikinai būtų pašalinta iš pagilintos zonos. Lokaliaipadidėjusi sedimentacija ir maisto medžiagų apkrova gali daryti neigiamą poveikį, pvz.,žuvų ikrams ir mailiui, esantiems sekliose zonose. Tačiau statybos darbų poveikiai yralaikini ir lokalūs.Eksploatacijos metu dėl sumažėjusios aušinančio vandens recirkuliacijos ši alternatyvalemtų vidutiniškai 0,1 laipsnio žemesnę paviršiaus vandens temperatūrą negu naudojantdabartinę paėmimo vietą. Tačiau šis skirtumas yra praktiškai toks mažas, kad jokiųekologinių skirtumų, lyginant su dabartiniu vandens paėmimo kanalu, nebūtų stebima.Giluminio vandens imtuvo alternatyvos atveju reikėtų pastatyti didelį tunelį (100 – 160m 2 skerspjūvio ploto) bei vandens paėmimo konstrukciją giliausioje ežero dugnovietoje. Tai sukeltų didesnį drumstumą ir su tuo susijusius poveikius, nei vakarinėpaėmimo vietos alternatyva, tačiau poveikiai vis tik gali būti laikomi laikinais.Eksploatacijos etape giliosios zonos šalto vandens rezervas būtų išnaudotas perapytiksliai 1–2 mėnesius, o po ežere nebebūtų terminio sprūdžio, todėl paimamovandens temperatūra priartėtų prie paviršinio vandens temperatūros. Dėl to šiluminėenergija ežero vandenyje pasiskirstytų tolygiau, o energijos atidavimas į atmosferąsumažėtų. Vidutiniškai vasaros pabaigoje ežero vanduo būtų šiltesnis, negu tuo atveju,kai naudojami paviršiniai vandens paėmimo kanalai. Tai sustiprintų eutrofikacijosprocesą.Nauda būtų tokia, kad deguonies sąlygos giliojoje ežero dalyje pagerėtų, nes vanduoefektyviau cirkuliuotų. Tai atneštų naudos dugno gyvūnijai ir kitai bijotai, gyvenančiaigilesniuose vandens sluoksniuose.Dabartinė vandens išleidimo alternatyva nereikalauja praktiškai jokių statybos darbų,nes galima naudoti esamas konstrukcijas. Teritorija aplink dabartinį išleistuvą yrastipriai paveikta ir srovės, kurią sukelia aušinantis vanduo, ir jos sukeliamos šiluminėsapkrovos. Kadangi teritorija jau yra pakeista dėl IAE, esamojo kanalo naudojimasnaujajai AE ženkliai nepakeis dabartinės būklės.Pietinės vandens išleidimo ir padalinto išleistuvo alternatyvų atveju reikėtų pastatytinaują pietinį išleidimo kanalą ir išleidimo konstrukcijas. Poveikiai statant naująišleidimo kanalą yra panašūs į naujos vandens paėmimo konstrukcijos statybospoveikius (žr. aprašymą aukščiau). Tačiau pagrindiniai poveikiai yra susiję sueksploatacijos etapu ir šilto vandens išleidimu. Pietinė ežero <strong>dalis</strong> šiuo metu yraganėtinai nestipriai veikiama šiluminių išmetų, tačiau ją veikia nuotekų sąlygojamamaistinių medžiagų apkrova. Aušinančio vandens išleidimas į daug maisto medžiagųturinčią zoną sąlygotų tos zonos eutrofikacijos suintensyvėjimą. Išaugtų pirminėprodukcija, taip pat greičiausiai suintensyvėtų melsvadumblių „žydėjimas“, kadangiseklus, šiltas ir daug maisto medžiagų turintis vanduo palankiai veikia šį procesą.Temperatūra šalia išleistuvo šiltomis dienomis gali pakilti virš 30 laipsnių didesniameplote, kadangi dėl seklios ir uždaros zonos šilto vandens maišymasis yra ribotas.Sąlygos aplink dabartinį išleistuvą galėtų šiek tiek pagerėti dėl sumažėjusio aušinančiovandens išleidimo arba jo nebevykdymo, tačiau šie teigiami poveikiai liktų nedideli,
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 204lyginant su neigiamais šios alternatyvos poveikiais. Bendrai šios alternatyvos neigiamipoveikiai yra vertinami kaip reikšmingesni nei teigiami poveikiai.IšvadosEkologiniai šiluminės apkrovos scenarijų poveikiaiSkirtingų scenarijų poveikiai iš dalies yra panašūs dėl bendro ežero eutrofikacijosproceso, kuris daugiausia ir nulemia ekosistemos pokyčius. Skirtingų scenarijų poveikiųmastas yra skirtingas. Tačiau planuojama naujoji AE nedaro reikšmingo poveikio ežerotrofinei būklei, kadangi maistinių medžiagų apkrova iš NAE yra nedidelė, o jospoveikių neįmanoma atskirti nuo bendro ežero eutrofikacijos proceso.T1 scenarijuje poveikiai yra apytiksliai tokie patys, kokie yra dabar, eksploatuojantIAE. IAE eksploatacijos laikotarpiu ežero ekosistema buvo pakeista iki dabartiniųšiluminių ir trofinių sąlygų. Todėl jokių reikšmingų pokyčių ekosistemoje šiamescenarijuje nenumatoma, ir jis yra laikomas aplinkosauginiu požiūriu primintinu.T2 scenarijuje šilimas apimtų visą ežero teritoriją, aukštos temperatūros laikotarpiaitruktų ilgiau negu dabar, o zonos, kur temperatūra viršija pavojingus 30-32 laipsnius,būtų didesnės. Bendrai galima laikyti, kad rūšinė įvairovė sumažėtų, tačiau visuminėbiologinė produkcija išaugtų. Taigi, šiame scenarijuje neigiami poveikiai ežeroekosistemai gali būti reikšmingi.T3 scenarijuje ežero temperatūra daugiau primins gamtinę būseną ir tai gali iš daliespagerinti šaltamėgių rūšių gyvenimo sąlygas. Tačiau ankstesnių sąlygų ar rūšinėssudėties atstatymo nesitikima. Jeigu bendrasis intensyvus eutrofikacijos procesas tęsis,ši alternatyva gali nulemti mažos deguonies koncentracijos sąlygas laikotarpiais, kai yraledo danga. Šiuo požiūriu nedidelis ežero šilimas gali būti laikomas netgiaplinkosaugiškai palankiu. Ši alternatyva turi tam tikra prasme įvairiapusių poveikiųežero ekosistemai. Tai geriausia alternatyva, kalbant apie ežero šilimą, tačiau ji taip patgali sąlygoti neigiamą poveikį dėl deguonies trūkumo.Ekologiniai skirtingų vandens paėmimo ir išleidimo vietų alternatyvų poveikiaiAplinkosauginiu požiūriu dabartinės vandens paėmimo ir išleidimo alternatyvos yrageriausios. Naujo vakarinio vandens paviršinio imtuvo statyba atneštų tik nežymiosnaudos šiluminio poveikio požiūriu. Tačiau ši alternatyva gali būti laikoma priimtina,nepaisant nedidelių statybos laikotarpio neigiamų poveikių.Santykinai nedideli teigiami poveikiai, kurių būtų pasiekta pastačius ir eksploatuojantnaujas gilumines vandens paėmimo ar naujas pietines vandens išleidimo konstrukcijas,gali būti laikomi nereikšmingais, lyginant su neigiamais šių alternatyvų poveikiais.7.1.2.7 Radiologinis poveikisKaip ir bet kuri kita atominė elektrinė, naujoji AE į aplinką išmes nedidelį, griežtaikontroliuojamą radionuklidų turinčių skysčių kiekį į aplinką. Apskaičiuoti išmetimų įvandenį kiekiai iš skirtingų tipų reaktorių, laikant, kad suminė blokų galia neviršija3400 MW e , apžvelgti 7.1-30 lentelėje. 7.1-30 lentelėje pateikti duomenys sudarytiremiantis skirtingų tipų reaktorių projektavimo dokumentais (angl. design controldocumentation (DCD)). Šios radionuklidų išmetimų į vandenį vertės yra apskaičiuotoskonservatyviai, todėl faktiniai išmetimai bus žymiai mažesni.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2057.1-30 lent. Apskaičiuoti maksimalūs metiniai radionuklidų išmetimo į vandenįkiekiai (MBq/metus) AE normalios eksploatacijos metu.BWR PWR HWRReaktoriaustipasABWR ESBWR EPR APWR AP-1000 CANDU-6Blokųskaičius2 2 2 2 3 4Ag-110m 2,44E+01 in 3,26E+01 1,33E+02 1,17E+02 inBa-140 5,04E+01 6,06E+01 3,11E+02 4,29E+02 6,13E+02 inC-14 1,18E+01 in in in in inCe-141 8,88E+00 5,18E+00 3,70E+00 2,15E+01 9,99E+00 inCe-144 1,41E+02 in 9,62E+01 4,14E+02 3,51E+02 inCo-58 6,66E+00 3,26E+01 1,11E+02 7,25E+02 3,73E+02 2,67E+03Co-60 6,74E+02 6,66E+01 1,33E+01 1,04E+03 4,88E+01 3,14E+02Cr-51 5,70E+02 9,62E+02 7,40E+01 4,44E+02 2,05E+02 8,62E+02Cs-134 4,52E+02 5,04E+01 1,92E+02 8,88E+02 1,10E+03 inCs-136 2,36E+01 3,04E+01 2,29E+01 1,63E+03 6,99E+01 inCs-137 6,58E+02 1,33E+02 2,59E+02 1,33E+03 1,48E+03 inFe-59 7,40E+00 5,18E+00 in 1,70E+02 2,22E+01 inH-3 4,44E+06 1,04E+06 1,50E+08 1,18E+08 1,12E+08 7,80E+08I-131 2,36E+02 3,10E+02 2,52E+03 1,48E+02 1,57E+03 inI-132 1,92E+02 6,06E+01 8,88E+01 2,29E+01 1,82E+02 inI-133 7,40E+02 1,55E+03 2,59E+03 5,99E+01 7,44E+02 inI-134 1,26E+02 2,96E+00 in 6,59E+00 8,99E+01 inI-135 5,56E+02 4,00E+02 1,11E+03 5,77E+01 5,52E+02 inY-91 8,14E+00 1,04E+01 in 6,66E+00 in inLa-140 1,26E+01 in 5,62E+02 5,92E+02 8,25E+02 inMn-54 1,92E+02 1,18E+01 4,00E+01 3,33E+02 1,44E+02 1,04E+04Mn-56 2,82E+02 9,62E+01 in in in inMo-99 6,14E+01 2,22E+02 in 1,26E+02 6,33E+01 inNa-24 2,08E+02 3,78E+02 4,51E+02 3,48E+02 1,81E+02 inNb-95 7,40E+01 1,48E+00 7,40E+00 1,48E+02 2,33E+01 8,37E+03Np-239 2,30E+02 8,14E+02 4,29E+01 3,92E+01 2,66E+01 inPr-143 9,62E-02 6,66E+00 3,70E+00 5,85E+00 1,44E+01 inRu-103 1,33E+01 2,96E+00 1,85E+02 2,52E+02 5,47E+02 inRu-106 1,26E+01 in 2,29E+03 3,48E+03 8,16E+03 inSr-89 8,14E+00 1,63E+01 3,70E+00 1,11E+01 1,11E+01 inSr-90 2,60E+00 1,48E+00 in 1,33E+00 1,11E+00 inTe-132 2,96E-01 1,48E+00 3,55E+01 3,48E+01 2,66E+01 inZn-65 6,66E+00 3,34E+01 1,26E+01 1,63E+01 4,55E+01 inZr-95 6,22E+01 1,48E+00 9,62E+00 9,62E+01 2,55E+01 inIŠ VISO (H-3neįtrauktas)5,65E+03 5,27E+03 1,11E+04 1,30E+04 1,76E+04 2,26E+04in – informacijos apie išmestų nuklidų aktyvumą nėraPalyginimui 7.1-31 lent. pateikti faktiniai metiniai vidutiniai radionuklidų išmetimai įvandenį 2004–2006 metais iš dviejų esamų atominių elektrinių Suomijoje (STUK 2005,STUK 2006, STUK 2007). Suomijos jėgainėse metiniai tričio išmetimai sudarėapytiksliai 10 %, o metiniai kitų dalijimosi produktų išmetimai – apie 0,002–0,003 %nuo aikštelėms nustatytų didžiausių leidžiamų išmetimų verčių.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2067.1-31 lent. Metiniai radionuklidų išmetimai (MBq/metus) iš dviejų Suomijos AE iraikštelėms nustatytos didžiausios leidžiamos vertės.Išmetimai į vandenį(MBq/metus)Loviisa 1 & 22x860 MW PWRDidžiausialeidžiamavertėOlkiluoto 1 & 22x860 MW BWRDidžiausialeidžiamavertėTritis (H3) 1,60E+07 1,50E+08 2,17E+06 1,83E+07Kiti dalijimosi iraktyvacijos produktai(iš viso)8,00E+02 8,90E+05 6,00E+02 2,96E+05Radioaktyviosios medžiagos gali būti išmetamos į aplinką, tik gavus tam leidimą. Šįleidimą pagal galiojančią tvarka ir vadovaujantis normatyvinio dokumento LAND 42-2001 „Radionuklidų išmetimo į aplinką iš branduolinės energetikos objektų ribojimas irradionuklidų išmetimo leidimų išdavimo bei radiologinio monitoringo tvarka“ (Žin.,2001, Nr. 13-415; 2005, Nr. 142-5136) reikalavimais, Aplinkos ministerija išduodabranduolinės energetikos objektą eksploatuojančiai organizacijai. Leidime busnustatytos didžiausios leidžiamos radioaktyviųjų nuotekų vertės. Pagal norminiusdokumentus apsaugomosios priemonės, užtikrinančios reikiamą žmonių saugą, yrapakankamos ir aplinkos bei gamtos išteklių apsaugai.Stebimų nuklidų radioaktyvumas IAE vandens aplinkoje pastaraisiais metais pastoviaimažėja (apie išmetimus iš IAE žr. 7.1.1.5 skyrelyje). Išmetimai buvo ir yra tokienedideli, kad nėra stebima jokių neigiamų poveikių <strong>aplinkai</strong>. Naujoji AE bus pastatyta ireksploatuojama, naudojant geriausius turimus metodus ir praktikas, siekiant užtikrintimažus radionuklidų išmetimus į aplinką. Todėl radionuklidų išmetimai iš naujosios AEnedarys jokio neigiamo poveikio <strong>aplinkai</strong> ar gamtos ištekliams.Metinė gyventojų kritinės grupės narių apšvita dėl išmetimų į aplinką iš skirtingų tipųreaktorių įvertinta 7.10 skyriuje. Naujosios AE radiologinis poveikis pasroviui esančiaivandens sistemai efektinės dozės atžvilgiu yra įvertintas 8 skirsnyje.7.1.3 <strong>Poveikio</strong> sumažinimo priemonės7.1.3.1 Nuotekų apdorojimasNuotekos, atsirandančios iš perdirbimo ir techninio naudojimo bus apdorojamospriklausomai nuo nuotėkų vandenų kokybės taikant mechanines, chemines ar biologinespriemones pagal įstatymus ir taisykles. Nuotekos, gaunamos iš techninės produkcijosbus neutralizuojamos. Galimi tepalų pėdsakai bus pašalinami. Nuotekos iškontroliuojamosios teritorijos bus perdirbamos skystų atliekų apdorojimo gamykloje.Apskaičiuota, kad apdorotų techninių vandenų poveikis ežerui bus priimtinas irminimalus. Tačiau šie padariniai bus tikrinami ir jei iškiltų nepriimtinų pasekmiųpavojus, nuotekų apdorojimas bus tobulinamas.Naujosios AE namų ūkio nuotekos bus apdorojamos naujoje <strong>Visagino</strong> miesto nuotekųapdorojimo gamykloje. Apkrovos iš naujosios AE pateikia tik 4–8 % apkrovų,išleidžiamų į ežerą iš naujosios nuotekų apdorojimo gamyklos ir natūraliai netgimažesnę bendros apkrovos dalį į ežerą. Taigi, sanitarinių nuotekų apdorojimas naujojojenuotekų apdorojimo gamykloje gali būti laikomas pakankamu.Radioaktyviosios nuotekos mažinamos naudojant geriausias turimas perdirbimo irgalimų radioaktyvumo šaltinių tikrinimo metodikas. Visos nuotekos iš kontroliuojamosteritorijos bus apdorojami skystų nuotekų apdorojimo gamykloje (išsamus aprašymas
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 207skyriuje 6.2.2). Visų nuotekų radioaktyvumas yra nuolat tikrinamas ir jei aktyvumasviršija taisyklėse numatytą ribą, abejotinos kokybės vanduo bus perkeltas tolimesniamapdorojimui.Nors radioaktyvių išmetimų į vandenį kiekis yra labai mažas, įranga ir pratybos yranuolat plėtojami ir išlaikomas nuolatinis išmetimų mažinimas.7.1.3.2 Aušinimo metodasParenkant aušinimo sistemos tipą ar kombinaciją naujajai AE, turi būti atsižvelgiama įsekančius dalykus:• terminės apkrovos ežerui dydį,• terminės apkrovos poveikį vandens ekosistemai,• hidrologinį poveikį ežerui ir iš jo ištekančiai upei.Esant dabartiniam reguliavimui (žr. sekantį skyrių) maksimalus terminis nuotėkis įežerą, ypač liepos ir rugpjūčio mėnesiais yra ribotas. Tuo tarpu likusiais mėnesiaisežeras gali toleruoti žymiai didesnes termines apkrovas. Todėl aplinkosauginiu irekonominiu požiūriu geriausias sprendimas būtų riboti terminę apkrovą ežeruišilčiausiais mėnesiais.Naujoji AE gali būti statoma taip, kad tiesioginis aušinimas būtų naudojamas šaltesniaismėnesiais. O kada terminės apkrovos ežerui poveikis tampa ekologiškai reikšmingas,t.y. pavasarį ir vasarą, visa jėgainė ar jos <strong>dalis</strong> gali būti aušinama panaudojant kitokiasaušinimo technologijas.Aplinkosauginiu ir techniniu požiūriu geriausia aušinimo technologija bus parinktavėliau naujosios jėgainės projektavimo fazėje. Gali būti pasirinktos kelios technologijosir jų kombinacijos. Pavyzdžiui, aušinimas gali būti vykdomas apjungiant tiesioginįaušinimą ir drėgno aušinimo bokštus.Skirtingos aušinimo technologijos detaliau aptartos 4.2 skyrelyje.7.1.3.3 Kasmetinės techninės priežiūros planavimasVidutinis kasmetinės techninės priežiūros pertraukos ilgis – nuo 2 iki 6 savaičių vienamblokui. Tuo atveju, jei yra du ar daugiau blokų, techninės peržiūros periodai vykdomivienas paskui kitą. Per šį periodą terminės apkrovos kiekis būna žemesnis nei normaliai,kai vienas blokas nustoja veikti. Vieno bloko AE atveju terminė apkrova praktiškai yralygi nuliui per techninės apžiūros periodą.Jei kiti veiksniai palankūs, galima planuoti techninės apžiūros periodus šilčiausiaisvasaros mėnesiais (liepą ir rugpjūtį), tačiau per šį ekologiškai kritiškiausią periodąterminės apkrovos poveikis gali būti žymiai sumažėjęs.7.1.3.4 Terminės energijos panaudojimo galimybėsKai naudojamas tiesioginis aušinimo vanduo išleidžiamas į ežerą temperatūra pakylaapie 10 ºC. Terminė energija, patekusi į ežerą, svyruoja priklausomai nuo galiosgamybos (žiūrėti 7.1-25 lentelę). Pavyzdžiui, jei 1 700 MW e blokas veikia 8 000valandų per metus, metinis energijos kiekis, išleidžiamas į ežerą apytikriai yra 90 900TJ = 25 260 GWh. Palyginimui, ši suma – tai apie 4 kartai metinės rajono šildymoenergijos, naudojamos Helsinkyje (500 000 gyventojų) arba apie 2,8 karto metiniorajono šilumos pristatymo į Lietuvos kaimą (Helsingin Energia 2008, IEA 2005).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 208Tam, kad atominėje jėgainėje būtų pagaminta šilumos ar garų, gamykla turi būti iš patpradžių suprojektuota šiam tikslui. Tačiau, šiluma ar garai, kuriuos naujoji AE galėtųgaminti šildymui ar industriniais tikslais gali būti transportuojama tik palyginti trumpasdistancijas – kelias dešimtis kilometrų, kad neprarastų ekonominio perspektyvumo.Energijos kiekio, naudojamo šildymui Helsinkyje, palyginimas su visa Lietuva rodo, jognaujoji AE šilumos atliekoms neegzistuoja reikšmingo panaudojimo galimybė.Kiti galimi būdai panaudoti perteklinę šilumą aušinimo vandenyje būtų naudoti jąžemės apšildymui, kaip, pavyzdžiui, futbolo laukai. Panaudojimas šiltnamiuose aržvejybos ūkiuose taip pat galimas. Tačiau, tik labai mažas šilumos kiekis galėtų būtinaudojamas šioms veikloms ir todėl žymių terminės energijos, išleidžiamos į Drūkšiųežerą, sumažėjimų nebūtų pasiekta. Be to, kitų veiksnių, tokių kaip maistinių medžiagųkiekis iš žvejybos ūkių padarytų ežerui didesnę žalą nei duotų naudą nežymus šilumosapkrovos sumažinimas.Dar vienas faktorius, darantis šilumos atliekų panaudojimą sudėtingu yra palyginti žemaišleidžiamo aušinimo vandens temperatūra.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2097.2 KLIMATAS IR ORO KOKYBĖ7.2.1 Dabartinė aplinkos būklė7.2.1.1 KlimatasNaujos AE regionas yra kontinentinėje Rytų Europos klimato zonoje. Viena išpagrindinių šio regiono klimato ypatybių yra ta, kad čia nesusidaro oro masės. Ciklonaidažniausiai susiję su poliariniu frontu, tuo sudarydami pastovų oro masių judėjimą. Jieformuojasi Atlanto vandenyno vidutinėse platumose ir juda virš Rytų Europos iš vakarųį rytus, o naujos AE regionas dažnai atsiduria ciklonų, atnešančių drėgną jūros orą, keliųsankirtoje. Kadangi jūros ir žemyno oro masių kaita dažna, regiono klimatas yrapereinamasis – nuo Vakarų Europos jūrinio klimato iki Eurazijos žemyninio klimato.Lyginant su kitomis Lietuvos zonomis, naujos AE regionas pasižymi dideliais metiniaisoro temperatūros pokyčiais, šaltesnėmis ir ilgesnėmis žiemomis su daug sniego beišiltesnėmis, tačiau trumpesnėmis vasaromis. Vidutinis kritulių kiekis taip pat yradidesnis.7.2.1.2 Krituliai ir sniego dangaVidutinis mėnesinis kritulių kiekis naujos AE regione pateiktas 7.2-1 lent. Vidutinismetinis kritulių kiekis naujos AE regione yra 638 mm. Apie 65% metinio kritulių kiekioiškrenta šiltuoju metų laikotarpiu (balandį-spalį) ir apie 35% - šaltuoju metų laikotarpiu(lapkritį-kovą).7.2-1 lent. Vidutinis mėnesinis kritulių kiekis (mm) naujos AE regione.7.2.1.3 VėjasMeteorologinėstotis irstebėjimųlaikotarpisDūkštas, 1961–1990Utena, 1961–1990Zarasai, 1961–1990IAE, 1988–1999IAE, 2000–2005Mėnuo01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12Viso mėnesiais32 25 28 43 58 69 75 66 64 50 42 40 592 167 42539 31 37 47 53 69 73 75 66 50 57 53 650 217 43345 36 39 42 59 72 75 66 66 55 60 56 671 236 43541 41 46 33 55 84 60 64 70 66 58 57 676 244 43246 46 36 40 52 92 78 68 38 75 59 46 676 233 443Sniego danga regione išsilaiko apie 100–110 dienų per metus. Vidutinis sniego dangosstoris yra maždaug 16 cm, o maksimalus – 64 cm. Sniego dangos tankis palaipsniuididėja nuo 0,2 iki 0,5 g/cm 3 kovo viduryje. Absoliučiai maksimalus užregistruotassniego dangos svoris yra 120 kg/m 2 .Regione vyrauja vakarų ir pietų vėjai. Stipriausi vėjai pučia vakarų ir pietryčių kryptimi.Vidutinis metinis vėjo greitis yra apie 3,5 m/s, maksimalus vėjo greitis (gūsiai) galisiekti 28 m/s. Sąlygos, kai vėjo nebūna visiškai, yra stebimos vidutiniškai 6 % laiko ir01-1211-0304-10
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 210vasarą netrunka ilgiau kaip vieną parą (24 val.), o žiemą netrunka ilgiau kaip dvi dienas.Regiono vėjų ,,rožė“, parengta pagal vietinius vėjo matavimus, pateikta 7.2-1 pav.Vyrauja vėjai, kurių greitis žemesnis nei 7 m/s, tai iliustruoja užregistruoti įvykiai, kuriesudaro daugiau nei 90 % visų stebėtų atvejų. Užregistruoti atvejai, kai vėjo greitisdidesnis nei 10 m/s nėra dažni – mažiau nei 10 atvejų per metus.Vidutinis paskaičiuotas vėjo slėgis yra 0,18 kPa, o vėjo apkrovos pulsacinė komponentėyra 0,12 kPa. Su 1,4 patikimumo koeficientu paskaičiuota pastovioji vėjo apkrova yra0,42 kPa, o ekstremali vėjo apkrova (su tikimybe 1 per 10000 metų) yra 1,05 kPa, kaipatikimumo koeficientas yra 2,5 (Almenas ir kt., 1998).TurmantasTilžėVisaginas280-289 300-309 320-329260-269240-249220-229340-349543210200-20980-1890-920-29160-16940-4960-6980-89120-129100-109140-1497.2-1 pav. Vėjų ,,rožė“ naujos AE regione (vėjo kryptis nuo naujos AE).Ekstremalūs įvykiai yra reti Ignalinos aikštelės apylinkėse. Per 1998 metų audrąužregistruotas vėjo greitis siekė 33 m/s. Naujosios AE apylinkėse viesulai neviršijo F-2klasės pagal Fujita klasifikaciją. Viesulų sezonas prasideda balandžio pabaigoje irbaigiasi pirmoje rugsėjo pusėje. Viesulų sezonas prasideda balandžio pabaigoje irbaigiasi pirmoje rugsėjo pusėje. Viesulų judėjimo kryptis 75% atvejų yra iš pietvakarių įšiaurės rytus. Vidutinis viesulų trajektorijos ilgis yra apie 20 km ir kinta nuo 1 iki 50km. Vidutinis viesulo plotis yra 50 m ir kinta nuo 10 iki 300 m. Paskaičiuotasmaksimalus viesulo greitis su tikimybe 1 per 10000 metų yra 39 m/s (Almenas ir kt.,1998).Pagal Lietuvos hidrometeorologijos tarnybos prie Aplinkos ministerijos duomenis(http://www.meteo.lt) didžiausias 40 m/s vėjo greitis, išmatuotas 1986 m. birželįUtenoje, yra Lietuvos meteorologinis rekordas. Didžiausias viesulo greitis – apie 70m/s– buvo nustatytas 1981 m. gegužės 29 d. Širvintose. Tokio greičio viesulas yra F-2klasės pagal Fujita klasifikaciją.7.2.1.4 InsoliacijaVidutinė metinė saulėto laikotarpio trukmė regione sudaro apie 1710 valandų (42%maksimaliai galimos trukmės, kada saulė apšviečia žemės paviršių). Birželis yra
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 211labiausiai saulėtas mėnuo: birželyje saulėto laikotarpio trukmė yra apie 280 valandų(58% maksimaliai galimos trukmės). Trumpiausias saulėtas laikotarpis, dėl debesuotooro, stebimas gruodžio mėn. ir sudaro apie 20 valandų (12% maksimaliai galimostrukmės).Vidutinis debesuotumas regione yra apie 7 balai. Gruodžio mėn. debesuotumas padidėjaiki 8,5 balo ir gegužės mėn. sumažėja iki 6,5 balo. Vidutinis metinis debesuotų dienųskaičius (175 dienos) yra žymiai didesnis nei giedrų dienų (Almenas ir kt., 1998).7.2.1.5 TemperatūraVidutinės mėnesinės oro temperatūros naujos AE regione pateiktos 7.2-2 lentelėje.Vidutinės paskaičiuotos oro temperatūros šalčiausiuoju 5 dienų laikotarpiu yra –27 ºC.Absoliutus užregistruotos temperatūros maksimumas yra 36 ºC, o absoliutusminimumas yra –40 ºC. Absoliutus paskaičiuotos temperatūros maksimumas sutikimybe 1 per 10000 metų yra 40,5 ºC, ir absoliutus paskaičiuotos temperatūrosminimumas su tikimybe 1 per 10000 metų yra –44,4 ºC (Almenas ir kt., 1998).7.2-2 lent. Vidutinės mėnesinės oro temperatūros (ºC) naujos AE regione.Meteorologinėstotis ir stebėjimųlaikotarpisMėnuo 01–1201 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 VidurkisDūkštas, 1961–1990 -6.8 -5.9 -1.9 5.2 12.1 15.5 16.8 15.9 11.2 6.2 0.9 -3.8 5.5Utena, 1961–1990 -6.0 -5.2 -1.2 5.5 12.2 15.6 16.8 15.9 11.4 6.6 1.4 -3.2 5.8IAE, 1988–1999 -2.5 -2.2 0.3 6.6 12.4 16.5 17.9 16.5 11.3 6.0 -0.1 -3.1 6.6IAE, 2000–2005 -3.6 -4.4 0.7 7.4 12.4 15.2 19.1 17.3 11.8 6.4 1.6 -3.3 6.77.2.1.6 Atmosferos slėgisVidutiniškai atmosferos slėgis yra 994 hPa. Didžiausios 24 valandų periodo atmosferosslėgio reikšmės stebimos žiemą ir kinta nuo 1010 iki 1027 hPa. Mažiausios 24 valandųperiodo atmosferos slėgio reikšmės stebimos vasarą ir kinta nuo 970 iki 985 hPa. 24valandų slėgio svyravimo amplitudė kinta nuo 15 iki 25 hPa.7.2.1.7 DrėgmėVidutinė santykinė oro drėgmė siekia 80%, ir apie 90% žiemą. Minimali santykinėdrėgmė (53–63%) stebima birželio mėn., ir maksimali – sausio mėn.7.2.1.8 Audrų su žaibais dažnumasVidutinis audrų su žaibavimu skaičius per metus yra apie 11. Keturios audros permėnesį paprastai įvyksta liepos–rugpjūčio ir 1–2 audros – kitais šiltojo metų laikomėnesiais.Vidutinė audros trukmė yra 2 valandos, maksimali – 4 valandos. Vidutinė audrų sužaibavimu trukmė per vienerius metus yra maždaug 22 valandos.7.2.1.9 RūkaiIgnalinos AE regione rūkas gali susidaryti bet kurią dieną per visus metus. Vidutinisūkanotų dienų skaičius per metus yra 45. Rūkas absorbuoja įvairias priemaišas(kenksmingas dujas, dūmus, dulkes) ir, kartu su dideliu oro drėgnumu, didina korozijosintensyvumą, sumažina matomumą ir trukdo transporto judėjimui. Vidutinė mėnesinė
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 212ūkanoto laikotarpio trukmė kinta nuo 4 iki 29 valandų ir per metus sudaro apie 173valandas. Šaltuoju metų periodu ūkanoto laikotarpio trukmė kinta nuo 92 iki 106valandų. Šiltuoju metų periodu ūkanoto laikotarpio trukmė apie dvigubai mažesnė irsudaro 49–68 valandas.7.2.1.10 Apledėjimas, šerkšnas, grunto įšalasPer metus yra apie 15 dienų, kada susidaro plikšala (apledėjimas), 14 dienų, kadasusidaro šerkšnas ir 18 dienų, kada vyksta pūgos. Šerkšno gijų ilgis siekia 50 mm.Grunto įšalas paprastai prasideda pirmoje gruodžio mėnesio pusėje ir tęsiasi ikibalandžio mėnesio vidurio. Vidutinis įšalo gylis siekia iki maždaug 50 cm. Priklausomainuo grunto sudėties ir jo drėgnumo, maksimalus įšalo gylis gali siekti 110 cm.7.2.1.11 Aplinkos oro foninis užterštumas ir šiltnamio dujosŠiame skyrelyje pateikta informacija apie aplinkos foninį užterštumą ir šiltnamiodujas vadovaujantis Aplinkos apsaugos agentūros tinklapyje (http://aaa.am.lt/)pateiktomis atmosferos teršalų koncentracijų tyrimų ataskaitomis.Oro teršalų koncentracijų analizė Lietuvoje vykdoma Integruoto monitoringo (IM)stotyse Aukštaitijoje (<strong>LT</strong>01), Žemaitijoje (<strong>LT</strong>03) ir Preiloje. Automatinės orokokybės stebėjimo stotys yra didžiausiuose Lietuvos miestuose (artimiausia stotisyra Panevėžyje); tačiau jos atspindi oro padėtį tik didžiuosiuose miestuose. Orokokybę naujos AE regione galima įvertinti, remiantis oro užteršimo koncentracijosmatavimais Aukštaitijos (<strong>LT</strong>01) stotyje, kuri yra maždaug už 80 km į šiaurės vakarusnuo IAE. Šioje stotyje matuojamos dujinių (SO 2 , NO 2 ), aerozolinių (SO 2- 4 ) ir bendrų--+ΣNO 3 (dujinių NO 3 ir aerozolinių dalelių NO 3 suma) ir ΣNH 4 (dujinių NH 3 ir+aerozolinių dalelių NH 4 suma) teršalų koncentracijos. 7.2-3 lentelėje pateiktos2006 m. Aukštaitijos stotyje (<strong>LT</strong>01) išmatuotos oro teršalų vertės.7.2-3 lent. Statistinės oro teršalų koncentracijų vertės <strong>LT</strong>01 stotyje 2006 m.(Aplinkos apsaugos agentūros duomenys).KomponentasTeršalų koncentracijosMatavimo Mažiausia Didžiausia Metinis vidurkisvienetas <strong>LT</strong>01 <strong>LT</strong>03 Preila <strong>LT</strong>01 <strong>LT</strong>03 Preila <strong>LT</strong>01 <strong>LT</strong>03 PreilaSO 2 μgS/m 3 0,07 0,04 0,01 5,64 4,10 7,59 0,85 0,89 0,47NO 2 μgN/m 3 0,15 0,08 0,23 2,29 2,89 5,33 0,70 1,10 1,30SO 42--ΣNO 3+ΣNH 4μgS/m 3 0,16 0,26 0,02 2,84 2,76 2,00 0,84 0,79 0,39μgN/m 3 0,14 0,20 0,01 1,49 1,17 3,27 0,52 0,58 0,69μgN/m 3 0,46 0,32 0,17 2,96 3,27 5,06 1,26 1,51 1,71Aplinkos oro taršos ribinės vertės pagal Aplinkos oro užterštumo normas (Valstybėsžinios, 2001, Nr. 106-3827) pateiktos 7.2-4 lentelėje.7.2-4 lent. Aplinkos oro užterštumo ribinės vertės, nustatytos žmonių sveikatos,ekosistemų ir augmenijos apsaugai.Teršalas SO 2 SO 2 SO 2 NO 2 NO 2 NO x KD 10 KD 2.5 COVidutiniškaslaikotarpis1 val.24val.1metai,½ metų1 val. 1 metai 1 metai 24 val. 24 val. 8 val.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 213Ribinė 350vertė, μg/m 3 (24 t)125(24 t)20E200(18 t)4030A50(35 t)40(14 t)10mg/m 3KD – kietosios dalelės(24 t), (18 t), (35 t), (14 t) – leidžiamas viršijimas per metusE – ekosistemų apsaugaiA – augmenijos apsaugaiGalima pastebėti, kad išmatuotosios vertės neviršija ribinių verčių. Lyginant metinesvidutines oro teršalų koncentracijos vertes 2006 m. IM stotyse ir Preiloje, galima2-pastebėti, kad SO 2 ir SO 4 koncentracijos Preiloje sudaro beveik pusę koncentracijų IMstotyse. Tačiau metinė vidutinė NO 2 koncentracija Preiloje yra beveik dvigubai didesnė,lyginant su <strong>LT</strong>01, ir truputį (maždaug 18 %) didesnė už <strong>LT</strong>03. Aukštaitijoje (<strong>LT</strong>01)metinės vidutinės visų matuojamų teršalų koncentracijų vertės 2006 m. buvo mažesnėsnei Žemaitijoje (<strong>LT</strong>03). Metinės NO 2 , ΣNO - 3 ir ΣNH + 4 koncentracijos Žemaitijoje yra12–57 % didesnės nei Aukštaitijoje.SO 2 ir NO 2 koncentracijų pokyčiai smarkiai priklauso nuo metų laiko. Didžiausios sierosdioksido koncentracijos, kelis kartus viršijančios vidutinę vertę visose analizės vietose2006 m., <strong>LT</strong>01 ir <strong>LT</strong>03 stotyse Preiloje buvo sausio–kovo mėnesiais. Aukštaitijoje(<strong>LT</strong>01) nuo balandžio iki metų pabaigos, išskyrus kelias rugpjūčio savaites, SO 2koncentracija buvo mažiau nei 0,85 µgS/m 3 . Žemaitijoje (<strong>LT</strong>03) ir Preiloje SO 2koncentracijos, mažesnės už vidurkį, buvo išmatuotos 2006 m. balandžio–spaliomėnesiais, o didesnės nei metinės vidutinės SO 2 koncentracijos buvo pastebėtos kaikuriomis lapkričio–gruodžio savaitėmis. Didelės NO 2 koncentracijos (iki 2,5–3,7µgN/m 3 ) <strong>LT</strong>01 ir <strong>LT</strong>03 stotyse dažnai pasitaikė sausio–vasario mėnesiais ir gruodį.Tačiau nuo kovo iki spalio vidurio NO 2 koncentracijos buvo mažesnės už vidutines2006 m. vertes, užfiksuotas <strong>LT</strong>01 ir <strong>LT</strong>03. Preiloje, kaip ir IM stotyse, NO 2koncentracijų pokyčiai nereikšmingi. Didžiausios koncentracijos vyravo sausio,lapkričio ir gruodžio mėnesiais. Nuo kovo iki lapkričio NO 2 koncentracijos buvodažniausiai mažesnės už vidutines 2006 m. vertes. Tačiau taip pat ir vasaros metu buvodienų, kuomet NO 2 koncentracijos siekė 2–3 µgN/m 3 . Oro virš Lietuvos užteršimosieros ir azoto mišiniais lygį įtakoja šių teršalų emisija iš vietinių užteršimo šaltinių irdaugiausiai iš Vakarų ir Pietų Europos šalių.Keičiantis SO 2- 4 koncentracijoms visose oro užteršimo monitoringo vietose pastebėta,kad didžiausios koncentracijos užfiksuojamos žiemos mėnesių savaitėmis (IM stotyse)ar dienomis (Preiloje), ir jos sutampa su didelėmis SO 2 koncentracijomis. Keičiantisamonio darinių ΣNH +4 koncentracijoms, dažnesni mažesnių už 2006 m. vidutineskoncentracijas atvejai pastebimi vasaros, o ne žiemos mėnesiais. Didesnės ir mažesnės+2-ΣNH 4 koncentracijos pastebimos kartu su didelėmis ir mažomis SO 4koncentracijomis.Abiejose IM stotyse ir Preiloje ΣNO - 3 koncentracijos dažniau viršijo 2006 m. vidurkįsausio–balandžio mėnesiais. Mažesnės nei 0,4 µgN/m 3 -ΣNO 3 koncentracijospasitaikydavo nuo gegužės iki spalio.Turint galvoje vidutinių metinių SO 2 koncentracijų pokytį per 13 metų laikotarpį,galima pastebėti reikšmingą jų sumažėjimą visose monitoringo vietose nuo 1994 m. iki1997 m. <strong>LT</strong>01 ji sumažėjo maždaug tris kartus, <strong>LT</strong>03 ir Preiloje – maždaug du kartus.SO 2 koncentracijos per pastaruosius 10 metų kito palyginus nedaug, ir nebuvo pastebėtajokios ryškios padidėjimo ar sumažėjimo tendencijos. SO 2 koncentracijos perpastaruosius 10 metų ir jų standartiniai nuokrypiai buvo tokie: <strong>LT</strong>01 – 0,74 ± 0,16μgS/m 3 , <strong>LT</strong>03 – 0,76 ± 0,24 μgS/m 3 ir Preiloje – 0,93 ± 0,26 μgS/m 3 .
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 215Po nacionalinės ekonomikos nuosmukio 1990-aisiais sekė greitas šiltnamio dujų emisijųsumažėjimas. Šiltnamio dujų emisijos sumažėjimas nuo 1990 iki 2000 m. siekė daugiaunei 60 %. Dešimtojo dešimtmečio viduryje Lietuvos bendrasis vidaus produktas (BVP)pradėjo kilti, ir emisijų sumažėjimas sulėtėjo. Metinis šiltnamio dujų emisijospadidėjimas 2000–2006 m. buvo maždaug 4 % per metus.Pagrindinių šiltnamio dujų emisijų sumažėjimas nuo 1990 m. iki 2006 m. parodytas7.2-3 pav.CO2 CH4 N2O45403530252015105019901991199219931994199519961997199819992000200120022003200420052006Išmetimai, mln. t CO2 ekvivalentuMetai7.2-3 pav. Šiltnamio dujų emisijų tendencijos pagal dujas CO 2 ekvivalentu, milijonaistonų.Visų trijų dujų emisijos nuolat didėjo nuo 2000 m. iki 2006 m. Šis padidėjimasdaugiausiai vyko dėl BVP augimą atspindinčio pramoninės gamybos padidėjimo.Didžiausi anglies dioksidų emisijų kiekiai susidarė dėl kuro degimo procesų įvairiuosesektoriuose.1996 m. CO 2 emisijos iš transporto augo, didėjant automobilių parkui. CO 2 emisijos išbiomasės nuo 1990 m. padidėjo daugiau nei 2,5 karto. Vyriausybė, remdamaatsinaujinančios energijos šaltinių panaudojimą, skatino biomasės kaip kuro naudojimą.Taip pat buvo manoma, kad tai švaresnis ir pigesnis kuro šaltinis. Be to, daug namų sukatilinėmis atsisakė sunkaus mazuto ir pasirinko biomasę pagal Bendrai įdiegiamosveiklos programą su Skandinavijos šalimis. (Nacionalinė išmetimų aprašo <strong>ataskaita</strong>,2008 m.)Metano emisijos sumažėjo nuo maždaug 6,1 iki maždaug 3,2 milijonų tonų CO 2ekvivalento nuo 1990 m. iki 2000 m., tačiau išliko pakankamai pastovios nuo 2000 m.,kisdamos ribose maždaug nuo 3,2 iki 3,4 milijonų tonų CO 2 ekvivalento.Didžioji <strong>dalis</strong> metano emisijų yra iš žemės ūkio sektoriaus, ir sumažėjimas atsiradodaugiausiai dėl žemės ūkio sektoriaus restruktūrizacijos atgavus nepriklausomybę, dėlko smarkiai sumažėjimo galvijų skaičius. Antras didelis metano emisijų šaltinis yraatliekų apdirbimas, apimantis maždaug 40 % bendro kiekio, ir emisijos taip pat jausumažėjo, tačiau ne taip dramatiškai. Nors metano emisijos energetikos sektoriujenuolat mažėjo per visą 1990–2006 m. laikotarpį, nuo 2000 m. emisijos išliko stabiliosdėl žemės ūkio sektoriaus stabilizavimosi.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 216N 2 O emisijos sumažėjo maždaug perpus nuo 1990 m. iki 1995 m., bet tada vėl pradėjodidėti ir pasiekė 5,2 milijonų tonų CO 2 ekvivalento 2006 m., lyginant su 7 milijonaistonų CO 2 ekvivalento 1990 m.Nuo 1990 m. iki 1996 m. N 2 O emisijos mažėjo visuose sektoriuose (energetikos,pramonės, žemės ūkio ir atliekų). Emisijos nuo 1995 m. didėjo daugiausiai dėl labaižymaus N 2 O emisijų pramonėje augimo – pramoninės emisijos 2006 m. viršijo 1990 m.lygį maždaug 3 kartus. Dėl to pramoninių emisijų bendrame N 2 O emisijų kiekyje <strong>dalis</strong>padidėjo nuo 11 % 1990 m. iki 42 % 2006 m., o žemės ūkio N 2 O emisijų <strong>dalis</strong> sumažėjonuo 84 % 1990 m. iki 54 % 2006 m. (Nacionalinė išmetimų aprašo <strong>ataskaita</strong>, 2008 m.).Šiltnamio dujų emisija auga greičiau, nei buvo prognozuojama Nacionalinėje darnausvystymosi strategijoje. Tačiau tai nesudaro sunkumų Lietuvai laikytis Kioto protokoloreikalavimų. Sunkumų gali iškilti po 2010 m., kai bus uždarytas antrasis Ignalinos AEblokas, ir be naujos AE dalį energijos poreikio reikės kompensuoti, deginant iškastinįkurą.Potencialūs foninio užteršimo pokyčiai dėl IAE uždarymoAntrasis Ignalinos AE blokas bus uždarytas 2009 m. pabaigoje, todėl prieš naujo AEpaleidimą bus reikalingi pakaitiniai pajėgumai. Antrasis blokas pagamina maždaug 20TWh per metus. Tokį elektros energijos kiekį galima pakeisti Lietuvos šiluminiųelektrinių produkcija ir importuojama elektros energija. Priešingai atominėmselektrinėms, šiluminės elektrinės į orą išmeta teršalus – tokius, kaip azoto oksidas,sieros dioksidas ir kietosios dalelės. Šie teršalai veikia aplinkos oro kokybę elektriniųapylinkėse. <strong>Poveikio</strong> dydis ir paveikta sritis priklauso nuo šiluminės elektrinės dydžio irtipo bei nuo naudojamų poveikio sumažinimo priemonių. Skirtingų teršalų kiekiai, taippat ir jų poveikiai aplinkos oro kokybei skiriasi priklausomai nuo šiluminės elektrinėsnaudojamo kuro.Jei elektros energijos gamybai naudojamas iškastinis kuras, gaminsis šiltnamio dujos,tuo tarpu branduolinės elektrinės, hidroelektrinės ir šiluminės elektrinės, naudojančiosbiokurą, negamina šiltnamio dujų.7.2.1.12 Radionuklidų emisijos į orąIgnalinos AE yra vienintelis radionuklidų išmetimo į orą šaltinis Lietuvoje. Leidimusišmesti radionuklidus iš branduolinių įrenginių į aplinką išduoda Aplinkos ministerijapagal normatyvinio dokumento „Radionuklidų išmetimo į aplinką iš branduolinėsenergetikos objektų ribojimas ir radionuklidų išmetimo leidimų išdavimo beiradiologinio monitoringo tvarka, LAND 42-2007“ (Valstybės žinios, 2007, Nr. 138-5693) reikalavimus. Pagal šiuos reikalavimus Aplinkos ministerija išduoda leidimusIgnalinos AE į aplinką išmesti radioaktyviąsias medžiagas. Radionuklidų išmetimai išIgnalinos AE yra nuolat stebimi. Informacija apie radionuklidus, išmestus iš esamosIgnalinos AE į aplinkos orą, ir jų aktyvumą yra pateikta 7.2-5, 7.2-6, ir 7.2-7lentelėse(IAE <strong>ataskaita</strong> ПТОот-0545-14, 2007).Reikia pažymėti, kad šie tam tikrų radionuklidų išmetimai yra 100 ar daugiau kartųmažesni už ribines vertes, nurodytas galiojančiame Aplinkos ministerijos leidime (7.2-8lentelė).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2177.2-5 lent. Aerozolinių radionuklidų, išmestų iš Ignalinos AE į orą per 2000–2006m., aktyvumas (10 5 Bq).NuklidasMetai2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006Metinė ribinėvertėNa-24 0 14,8 15,2 529 1840 0 0 463Cr-51 0 312 124 190 86,2 0,02 365 682000Mn-54 3120 1790 949 1430 1090 333 560 96200Co-58 55,6 98,9 42,0 112 64,4 27,7 39,7 73400Fe-59 441 599 238 318 52,5 105 226 491000Co-60 4680 2990 1920 2260 2320 1030 1020 2880000Zn-65 0 27,0 4,74 18,5 1,92 160 234 8320As-76 0 0 0 0 0 0 0 103000Sr-89 438 332 483 587 618 553 287 61100Sr-90 450 421 587 453 597 559 592 53800Sr-91 0 0 0 0 0 0 0 25900Zr-95 486 325 87,9 120 91,2 0 2,62 733000Nb-95 902 1430 421 458 431 13,4 140 487000Mo-99 0 0 0 0 44,4 44,4 41,2 146000Ru-105 0 0 0 0 0 0 0 125000Sb-122 0 0 0 0 0 0 0 27700Sb-124 0 0 0 0 0 0 0 147000I-131 20,5 166 671 138 281 49,9 1240 9870000I-132 0 0,40 12,3 0 0,41 0 9580I-133 0 15,2 0,16 342 104 1430 1100 19800Cs-134 127 178 279 147 133 12,2 22,7 13300I-135 0 0 0 0 0 0 0 86700Cs-136 0 0 0 0,40 0,25 0,05 0 14800Cs-137 1320 1770 1170 925 661 1280 1020 1390000Ba-140 0 0 0 0 0 0 0 10800La-140 0 2,70 0 0 0 0 0 77200Ce-144 0 0 0 0 0 0 0 78600W-187 0 0 0 0 0,04 0 0 56400Iš viso 12000 10500 7010 8030 8420 5590 69107.2-6 lent. Inertinių dujų radionuklidų, išmestų iš Ignalinos AE į orą per 2000–2006 m., aktyvumas (10 10 Bq).NuklidasMetaiMetinė ribinė2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 vertėAr-41 3630 6180 3780 3220 1430 1340 961 900000Kr-85m 52,9 61,1 200 196 90,3 145 49,6 45000Kr-87 106 25,9 120 22,6 45,1 28,1 0 21500Kr-88 43,7 27,4 117 57,4 34,8 24,8 0 14700Xe-133 1530 2640 4550 2740 4090 5110 1780 360000Xe-133m 7,40 2,60 17,4 11,8 15,5 175 0 2730Xe-135m 195 56,2 143 0 33,7 0 0 8000Xe-135 219 552 719 470 369 625 332 30600Xe-138 343 94,7 430 0 45,1 0 0 6810Iš viso 6130 9640 10100 6720 6160 7440 3120
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 218Dozės gyventojams, sąlygotos radionuklidų išmetimo iš esamos Ignalinos AE, yrapateiktos 7.2-7 lentelėje (IAE <strong>ataskaita</strong> ПТОот-0545-14, 2007). Matyti, kad faktinėmetinė kritinės gyventojų grupės narių dozė, sąlygojama Ignalinos AE veiklos, yramaždaug tik 1 % nuo nustatytos ribinės 0,1 mSv/per metus = 100 µSv/per metus dozėsvertės.7.2-7 lent. Metinė kritinės gyventojų grupės narių dozė, sąlygojama radionuklidųišmetimų iš Ignalinos AE 2000–2006 m.MetaiInertinės dujosKritinės gyventojų grupės narių metinė dozė, μSvAerozoliai irI-131Bendra dozė, μSv% nuo ribinėsdozės vertės (0,1mSv)2000 0,041 0,196 0,237 0,242001 0,065 0,154 0,219 0,222002 0,047 0,172 0,219 0,222003 0,035 0,110 0,145 0,152004 0,017 1,878 1,894 1,892005 0,016 1,109 1,126 1,132006 0,011 1,377 1,388 1,397.2-8 lent. Radionuklidų, išmetamų į aplinkos orą iš Ignalinos AE, ribiniaiaktyvumai.Ribinis aktyvumas Aj,Ribinis aktyvumas Aj,NuklidasNuklidasBq per metusBq per metus3 H 5,5×10 16 131 I 1,8×10 1214 C 2,3×10 14 132 I 4,2×10 1524 Na 7,7×10 14 133 I 5,3×10 1341 Ar 1,0×10 17 134 I 1,4×10 1651 Cr 6,3×10 15 135 I 6,7×10 1454 Mn 3,1×10 13 131m Xe 1,5×10 1959 Fe 7,7×10 13 133m Xe 4,5×10 1858 Co 9,1×10 13 133 Xe 4,2×10 1860 Co 1,8×10 12 135m Xe 4,0×10 1765 Zn 1,2×10 12 135 Xe 1,6 ×10 1885m Kr 8,3×10 17 137 Xe 1,1×10 1885 Kr 2,2×10 18 138 Xe 1,4×10 1787 Kr 1,5×10 17 134 Cs 1,2×10 1288 Kr 5,9×10 16 136 Cs 2,3×10 1389 Kr 1,2×10 17 137 Cs 8,3×10 1188 Rb 1,3×10 17 138 Cs 3,4×10 1689 Rb 5,6×10 16 140 Ba 1,1×10 1489 Sr 8,3×10 13 140 La 1,7×10 1590 Sr 1,4×10 12 141 Ce 1,4×10 1591 Sr 5,9×10 15 144 Pr 7,7×10 1795 Zr 1,6×10 14 152 Eu 2,7×10 1495 Nb 2,8×10 14 154 Eu 2,3×10 1299 Mo 2,3×10 15 155 Eu 6,3×10 13103 Ru 1,3×10 14 239 Np 5,9×10 15
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 220rezervinių variklių pateikti 7.2-10 lentelėje. Apskaičiuojant buvo priimta, kad varikliainaudoja dyzelinį kurą, ir kad per metus veikia maždaug 200 valandų.7.2-10 lent. Apskaičiuoti rezervinių variklių išmetimai.Azoto oksidai NOxSieros dioksidas SO 2Kietosios dalelėsAnglies dioksidas CO 2t/per metus10,20,5500Naujai AE šiluma turbūt bus tiekiama iš esamos neseniai pastatytos dujomis kūrenamosšiluminės katilinės, kuri taip pat tiekia centrinį šildymą <strong>Visagino</strong> miestui. Garasgreičiausiai bus tiekiamas iš esamos neseniai pastatytos dujomis kūrenamos garokatilinės. Šių katilinių poveikis <strong>aplinkai</strong> buvo įvertintas abiejų katilinių PAV ataskaitose(Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimo tarnyba, 2004a ir Ignalinos AE eksploatavimonutraukimo tarnyba, 2004b).Poveikis oro kokybeiStatant naują AE, dėl eismo keliais padidės teršalų išmetimai į aplinkos orą. Kadangidarbuotojų skaičius bus didžiausias ketvirtaisiais statybos metais, didžiausi išmetimaidėl eismo bus tik tuo laikotarpiu. Kitais statybos metais išmetimai į aplinkos orą dėltransporto bus mažesni. Taigi, teršalų išmetimai į aplinkos orą, sąlygoti transporto NAEstatybos metu, nedarys reikšmingo ilgalaikio poveikio vietinio oro kokybei.Dulkių šaltiniai dažniausiai yra gana žemai, o kiekis mažas, todėl poveikis yra vietinis,ir dulkės neturės didelės įtakos oro kokybei už statybos aikštelės ribų.Naujos AE eksploatavimo metu eismo intensyvumas bus beveik toks pat, kaip ir IAEeksploatavimo metu, todėl nauja AE nedarys reikšmingo neigiamo poveikio orokokybei.Rezervinių variklių išmetimai normalios eksploatacijos metu yra gana nedideli, todėl jieirgi nesąlygos reikšmingo poveikio oro kokybei.Galima padaryti išvadą, kad naujos AE statyba ir perdavimas-priėmimas eksploatuotinedarys reikšmingo žalingo poveikio NAE regiono aplinkos oro kokybei, atsižvelgiant įfoninį užterštumą. Tikimasi tik labai vietinės reikšmės neigiamo poveikio statybosmetu, daugiausiai statybos aikštelėje. Flue gas7.2.2.2 Išvengiami dujų išmetimaiIšmetamųjų dujų ir šiltnamių dujų išmetimai, kurių išvengiama dėl naujos AE, buvoapskaičiuoti priimant, kad elektros energijos kiekis, lygus naujos AE pagaminamamkiekiui, būtų iš dalies gaminamas Lietuvoje šiluminėse elektrinėse, ir iš daliesimportuojamas. Pagal nulinės alternatyvos apibūdinimą, pateiktą 4.4 skyriuje, jei nebuspastatyta nauja AE, daugiausia elektros energijos Lietuvoje būtų pagaminama naudojantgamtines dujas. Kadangi Lietuvos energetikos strategijoje yra numatyti tikslai padidintibiomasės naudojimą, priimama, kad elektros energija, pagaminta naudojant biomasę,irgi įtraukiama į nulinę alternatyvą. Priimama, kad importuojama elektros energija busgaminama šiluminėse elektrinėse, kurui naudojant anglį ir mazutą, ir hidroelektrinėsebei atominėse elektrinėse. Apskaičiuojant išvengiamus dujų išmetimus, naudojamiišmetimų faktoriai atitinka ES direktyvą dėl didelių kurą deginančių įrenginių(2001/80/EB).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 221Įvertinti išmetimai nulinėje alternatyvoje pateikti 7.2-4 paveiksle. Tokie išmetimųkiekiai būtų pagaminti Lietuvoje (deginant gamtines dujas ir biomasę) ir šalyje,eksportuojančioje elektros energiją į Lietuvą, jei nebūtų pastatyta nauja AE.Išmetimų įvertinimas nulinėje alternatyvoje taip pat apibūdina situaciją prieš naujos AEpaleidimą, kai antrasis Ignalinos AE blokas bus uždarytas. Gali būti, kad tuo metuimporto <strong>dalis</strong> bus didesnė, jei Lietuvoje nebus pastatyti nauji pajėgumai.7.2-4 pav. Išvengiami išmetimai (tonomis per metus), kai nauja AE pakeičia gamybą pagalnulinę alternatyvą.7.2-5 pav. iliustruoja anglies dioksido išmetimus nulinės alternatyvos atveju.Nelaikoma, kad dėl biomasės deginimo atsiranda išmetimai, todėl CO 2 išmetimai išbiomasę deginančių elektrinių yra lygūs nuliui. Bendras CO 2 kiekis, pagaminamasnulinės alternatyvos atveju, būtų maždaug 5,8 milijonai tonų, iš kurių maždaug 3,8milijonų tonų būtų pagaminama Lietuvoje. Tai atitinka 45 % visų Lietuvos CO 2išmetimų dėl kuro deginimo energetikos sektoriuje 2006 m. (Nacionalinė išmetimųaprašo <strong>ataskaita</strong>, 2008 m.).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2227.2-5 pav. Anglies dioksido (CO 2 ) išmetimai (tonomis per metus) nulinės alternatyvosatveju.7.2.2.3 Radiologinis poveikisVisos atominės elektrinės eksploatacijos metu į orą išmeta tam tikrus radionuklidus.Paprastai šiose išmetimuose yra inertinių dujų, jodo, aerozolių, tričio, radioanglies.Pagal Lietuvos įstatymus į aplinką galima išmesti radioaktyviąsias medžiagas tik gavusleidimą į aplinką išmesti radioaktyviąsias medžiagas. Šį leidimą išduoda Aplinkosapsaugos ministerija branduolinio įrenginio operatoriui pagal įstatymuose numatytassąlygas ir procedūras ir pagal normatyvinio dokumento LAND 42-2007 „Radionuklidųišmetimo į aplinką iš branduolinės energetikos objektų ribojimas ir radionuklidųišmetimo leidimų išdavimo bei radiologinio monitoringo tvarka“ (Valstybės žinios,2007, Nr. 138-5693) reikalavimus.Esami dujinės išmetimai į aplinką iš Ignalinos AE aprašytos skyriuje 7.2.1.12. Galimidujiniai išmetimai iš skirtingų reaktorių tipų, tariant, kad bendra blokų galia neviršija3400 MW e , apibendrintos 7.2-11 lentelėje. 7.2-11 lent. pateikti duomenys gauti išprojektavimo dokumentacijos (angl. Design Control Documentation – DCD), pateiktosskirtingiems reaktorių tipams. DCD yra laisvai prieinama JAV atominėsreglamentavimo komisijos svetainėje (www.nrc.gov).Metinės kritinės gyventojų grupės narių apšvitos, sąlygojamos dujinių išmetimų įaplinką iš skirtingų branduolinių reaktorių tipų, yra apskaičiuotos 7.10.2.2 skyriuje.7.2-11 lent. Metiniai dujiniai išmetimai (MBq/per metus) į aplinką normaliomisvieno reaktoriaus bloko eksploatacijos sąlygomis.BWR PWR HWRReaktoriaus tipasABWR ESBWR EPR APWR AP-1000 CANDU-6Blokųskaičius2 2 2 2 3 4Ar-41 5,00E+05 5,70E+02 2,52E+06 2,52E+06 3,77E+06 neturimaBa-140 2,00E+03 1,56E+03 3,11E-01 3,11E+01 4,66E+01 neturimaC-14 6,80E+05 7,08E+05 5,40E+05 5,40E+05 8,10E+05 4,20E+06Ce-141 6,80E+02 5,32E+02 9,62E-01 3,11E+00 4,66E+00 neturima
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 223BWR PWR HWRReaktoriaus tipasABWR ESBWR EPR APWR AP-1000 CANDU-6Blokųskaičius2 2 2 2 3 4Co-58 1,78E+02 7,40E+01 3,55E+01 1,70E+03 2,55E+03 neturimaCo-60 9,60E+02 6,36E+02 8,14E+00 6,51E+02 9,66E+02 neturimaCr-51 2,60E+03 1,55E+02 7,18E+00 4,51E+01 6,77E+01 neturimaCs-134 4,60E+02 3,56E+02 3,55E+00 1,70E+02 2,55E+02 neturimaCs-136 4,40E+01 2,94E+01 2,44E+00 6,29E+00 9,44E+00 neturimaCs-137 7,00E+02 5,38E+02 6,66E+00 2,66E+02 4,00E+02 neturimaCs-138 1,26E+01 1,70E-01 neturima neturima neturima neturimaFe-59 6,00E+01 3,88E+01 2,07E+00 5,85E+00 8,77E+00 neturimaH-3 5,40E+06 5,60E+06 1,33E+07 1,33E+07 3,89E+07 6,60E+08I-131 1,92E+04 3,02E+04 6,51E+02 3,11E+02 1,33E+04 8,00E+01I-132 1,62E+05 1,18E+05 neturima neturima 4,44E+04 neturimaI-133 1,26E+05 9,76E+04 2,37E+03 4,74E+03 neturima neturimaI-134 2,80E+05 2,12E+05 neturima neturima neturima neturimaI-135 1,78E+05 1,23E+05 neturima neturima neturima neturimaKr-85m 1,56E+06 1,30E+06 1,11E+07 neturima 4,00E+06 neturimaKr-87 1,86E+06 2,90E+06 3,92E+06 neturima 1,67E+06 neturimaKr-88 2,80E+06 4,36E+06 1,33E+07 neturima 5,11E+06 1,96E+08Kr-89 1,78E+07 2,80E+07 neturima neturima neturima neturimaLa-140 1,34E+02 2,58E+00 neturima neturima neturima neturimaMn-54 4,00E+02 2,94E+02 4,22E+00 3,18E+01 4,77E+01 neturimaMo-99 4,40E+03 3,32E+03 neturima neturima neturima neturimaNa-24 3,00E+02 1,08E+00 neturima neturima neturima neturimaNb-95 6,20E+02 4,88E+02 3,11E+00 1,85E+02 2,78E+02 neturimaNp-239 8,80E+02 1,66E+01 neturima neturima neturima neturimaPr-144 1,40E+00 2,70E-02 neturima neturima neturima neturimaRb-89 3,20E+00 4,02E-02 neturima neturima neturima neturimaRu-103 2,60E+02 2,08E+02 1,26E+00 5,92E+00 8,88E+00 neturimaRu-106 1,40E+00 2,70E-02 5,77E-02 5,77E+00 8,66E+00 neturimaSr-89 4,20E+02 2,96E+02 1,18E+01 2,22E+02 3,33E+02 neturimaSr-90 5,20E+00 1,53E+00 4,66E+00 8,88E+01 1,33E+02 neturimaSr-91 7,40E+01 1,34E+00 neturima neturima neturima neturimaTe-132 1,40E+00 2,82E-02 neturima neturima neturima neturimaXe-131m 3,80E+06 2,20E+05 neturima 1,92E+07 2,00E+08 neturimaXe-133 1,78E+08 6,22E+07 6,36E+08 neturima 5,11E+08 neturimaXe-133m 6,40E+03 1,72E+02 1,33E+07 1,48E+05 9,66E+06 neturimaXe-135 3,40E+07 4,86E+07 8,88E+07 1,48E+05 3,66E+07 neturimaXe-135m 3,00E+07 4,54E+07 1,04E+06 2,96E+05 7,77E+05 neturimaXe-137 3,80E+07 5,80E+07 neturima 2,96E+05 neturima neturimaXe-138 3,20E+07 4,64E+07 8,88E+05 7,40E+04 6,66E+05 neturimaZn-65 8,20E+02 5,60E+02 neturima neturima neturima neturimaZr-95 1,18E+02 8,98E+01 7,40E-01 7,40E+01 1,11E+02 neturimaNeturima – informacijos apie išmetamų nuklidų aktyvumą nėra7.2.3 <strong>Poveikio</strong> sumažinimo priemonėsNeradiologinio poveikio sumažinimo priemonėsEismo sukeliamą dulkėjimą galima sumažinti išasfaltavus kelius, vedančius į aikštelę.Greičio apribojimai žvyruotuose keliuose bei darbo aikštelėse ir nuolatinis keliųvalymas sumažins dulkių išmetimus.Automobilių, važinėjančių į ir iš aikštelės statybos metu, kiekį galima sumažinti,organizuojant apgyvendinimo vietas statybininkams netoli aikštelės, kad jiems nereikėtųkasdieninio transporto.
Radiologinio poveikio sumažinimo priemonėsKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 224Dujinių radioaktyviųjų medžiagų surinkimas ir išmetimas vyksta per naujosios AEventiliacijos sistemą. Iš esmės ventiliacijos sistema suprojektuota taip, kad orocirkuliacija būtų pernešama iš mažo užteršimo sričių į didelio užteršimo sritis ir,galiausiai, po filtravimo oras būtų išleidžiamas per ventiliacijos kaminą į atmosferą. Dėltam tikro kamino aukščio išleistų radioaktyviųjų izotopų dispersija būna geresnė. Todėlsumažėja jų koncentracija ore, ir apšvitos dozė gyventojams dėl išmetimų būnamažesnė.Tipinės techninės AE įrengtos priemonės, norint sumažinti radioaktyvųjį poveikį dėldujinių išmetimų, yra tokios:• Nuolat stebimi radioaktyviųjų aerozolių, radioaktyvaus jodo, inertinių dujų, tričio,radioanglies aktyvumai dujinėse išmetimuose per kaminą;• Išleidžiamas oras yra filtruojamas. Yra skirtingos filtravimo stadijos:o Didelio efektyvumo filtravimas, norint sulaikyti teršalų daleles;o Radioaktyvaus jodo, esančio užterštame ore, sulaikymas;o Galimų aktyvių anglies dalelių, genamų oro srovės, sulaikymas.• Periodiška ventiliacijos sistemos dalių apžiūra bei priežiūra.Faktinės poveikio sumažinimo priemonės bus išanalizuotos ir pagrįstos Saugumoanalizės ataskaitoje, kurioje bus atsižvelgta Techninio projekto aspektus.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2257.3 POŽEMINIS VANDUO7.3.1 Dabartinė aplinkos būklė7.3.1.1 Naujos AE aikštelė Nr. 1Naujos AE aikštelėje Nr. 1 (7.3-1 pav.) pirma nuo žemės paviršiaus yra neįsotintavandeniu arba aeracijos zona, kurios storis yra iki 8,7 m. („Hidroprojekto“ <strong>ataskaita</strong>,2006a; „Hidroprojekto“ <strong>ataskaita</strong>, 2006b). Šią zoną sudaro kvartero laikotarpio įvairiossudėties nuogulos ir nuosėdos. Aikštelės teritorijoje vyrauja įvairių hidrodinaminiųsavybių smėlingos ir molingos (daugiausia, moreninio priemolio) nuogulos (7.3-1 lent.).23-R206277213122 8 315 6941110710 500 1000m7.3-1 pav. Naujos AE alternatyvių aikštelių (1 ir 2) ir gręžinių jose išsidėstymas.Mėlynai pažymėti geologinės – hidrogeologinės paskirties gręžiniai, rudai –geotechninės paskirties gręžiniai.7.3-1 lent. Neįsotintos zonos gruntų hidraulinės savybės, nustatytos in situinfiltrometro pagalba (stebint vandens lygio pažemėjimą infiltrometre).No Vieta Data Gylis, m1 Kasinys Nr. 1 arti gręžinioNr. 12 Kasinys Nr. 2 arti gręžinioNr. 13 Kasinys Nr. 2 arti gręžinioNr. 24 Kasinys Nr. 1 arti gręžinioNr. 35 Kasinys Nr. 1 arti gręžinioNr. 4Filtracijos koeficientas,m/para2006-08-27 0,3 0,142006-08-28 0,3 0,452006-08-28 0,3 0,442006-08-26 0,3 0,242006-08-23 0,2 0,06
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2266 Kasinys Nr. 2 arti gręžinioNr. 47 Kasinys Nr. 1 arti gręžinioNr. 52006-08-04 0,5 0,082006-08-25 0,3 0,34Durpingos nuogulos paplitusios kai kur šiaurės rytinės aikštelės dalies paviršiausįdubose. Čia pelkėtose vietose gruntinio vandens lygis siekia žemės paviršių, o aeracijoszona susidaro laikinai tik vasaros sausmečiu. Aeracijos zonos storis mažėja šiaurės –šiaurės rytų link. Kiti būdingi teritorijos hidrogeologiniai kūnai apibūdinti pagalduomenis gręžinio Nr. 1, kuris buvo išgręžtas aikštelės centrinėje dalyje (7.3-1 pav.).Nespūdiniai vandeningi sluoksniai paplitę visoje aikštelės teritorijoje ir yra susiję sukeliais litologiniai sluoksniais – durpių, smėlio ir priemolio sluoksniais pagrindinėjeaikštelės dalyje. Gruntinis vanduo labiausiai paplitęs fliuvioglacialinio irlimnoglacialinio smėlio ir žvirgždo tarpsluoksniuose, esančiuose paskutinio apledėjimo(Baltijos ledynmečio) moreninėse nuogulose. Šis gruntinis vanduo yra pirmas nuožemės paviršiaus. Vandeningas sluoksnis slūgso nuo 0,8 iki 24 m gylio intervale.Vandens tėkmės kryptis yra šiaurės, šiaurės rytų – Drūkšių ežero link. Metinė gruntiniovandens lygio svyravimo amplitudė sudaro 1,5–2,0 m, aukščiausias vandens lygisgruodžio–vasario mėnesiais, žemiausias – liepos–rugpjūčio mėnesiais. Vandeningųsluoksnių hidraulinės savybės priklauso nuo grunto sudėties. Bandomųjų išpumpavimų(išsiurbimų) būdu įvertintos filtracijos koeficiento vertės tiriamojoje teritorijoje:smulkaus dulkingo smėlio – 2,3⋅10 -6 –6,9⋅10 -6 m/s; smulkaus smėlio – 1,9⋅10 -5 –2,8⋅10 -5m/s; rupaus žvyringo smėlio – 5,6⋅10 -5 –1,3⋅10 -5 m/s; žvyro – 9,1⋅10 -5 –1,9⋅10 -5 m/s.Vandens sudėtis – kalcio-magnio hidrokarbonatinė, pagal angliarūgštės kiekį vanduoyra silpno agresyvumo betono atžvilgiu.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2277.3-2 pav. Naujos AE aikštelės Nr. 1 gręžinio Nr. 1 supaprastintas hidrogeologinispjūvis (mėlyna spalva – vandeningi sluoksniai, ruda – vandensparos).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 228Spūdiniai vandeningi sluoksniai yra atskirti nuo gruntinio vandens vidutiniškai irsilpnai laidžiais moreninių nuogulų sluoksniais. Moreninių sluoksnių (priemolio irpriesmėlio) filtracijos koeficiento vertės kinta nuo 3⋅10 -9 iki 9⋅10 -9 m/s. Todėl, netatsižvelgiant į sluoksnių nehomogeniškumą, jie gali būti apibūdinti kaip mažo laidumosluoksniai (vandensparos), kurių filtracijos koeficientas apie 10 -8 m/s.Tiriamoje teritorijoje detaliau buvo apibūdinti kvartero tarpmoreniniai vandeningiejisluoksniai, kurie nuo žemės paviršiaus yra išsidėstę taip: pirmas vandeningas sluoksnis– aqIII-II (Grūda–Medininkai), antras vandeningas sluoksnis – aqII (Medininkai–Žemaitija) ir trečias – aqII-I (Žemaitija–Dainava). (7.3-2 lent.).7.3-2 lent. Vandeningų sluoksnių filtracijos koeficiento vertės pagal išpumpavimoduomenis.GręžinioNr.VandeningassluoksnisLitologijaFiltrointervalas, mVandeningų sluoksniųfiltracijos koeficientas Kpagal išpumpavimoduomenis, m/paraVandenslygiopažemėjimasVandenslygiopakilimasVidutinė Kvertė,m/para1 Devono Smulkus smėlis 131-136 (5) 19,1 28,0 23,62345Kvartero(agII)Kvartero(agII)Kvartero(agII)Kvartero(agII)Vidutiniškai rupussmėlis,aleuritingasVidutiniškai rupussmėlis, labaimolingasVidutiniškai rupussmėlis,aleuritingasVidutiniškai rupussmėlis62-65 (3) 3,5 4,5 4,050-53 (3) 0,4 0,5 0,4554-57 (3) 0,8 0,8 0,831-34 (3) 15,1 10,9 13,0Pirmas tarpmoreninis sluoksnis (aqIII-II) paplitęs visoje aikštelės teritorijoje. Sluoksnįsudaro smulkiagrūdis smėlis su žvirgždu. Vyraujanti vandens lygio altitudė (aukštisabsoliutine išraiška) apie 130 m. Vandens spūdis pakyla iki 15 m virš sluoksnio.Pagrindinė vandens tekėjimo kryptis iš pietų į šiaurę, požeminis vanduo išsikrauna įDrūkšių ežerą. Bendra vandens mineralizacija yra 0,2–0,4 g/l. Vanduo yra magniokalciohidrokarbonatinis, pagal angliarūgštės kiekį nėra agresyvus betonui. Gręžiniųdebitas yra 8–9 l/s, lyginamasis debitas – 0,1–1,2 l/s.Antras tarpmoreninis vandeningas sluoksnis (aqII) yra paplitęs beveik visoje aikštelėsteritorijoje. Sluoksnį susidaro rupus smėlis, jo storis – apie 3 m. Šio vandeningosluoksnio spūdžio altitudė aukščiausia pietinėje, žemiausia – šiaurinėje teritorijosdalyje. Tai rodo, jog pagrindinė požeminio vandens tėkmių kryptis yra iš pietų į šiaurę,link Dauguvos, kur yra sluoksnio iškrovos zona. Vandeningo sluoksnio filtracijoskoeficiento vertės svyruoja nuo 8,4⋅10 -6 iki 1,5⋅10 -4 m/para, filtracinio laidumokoeficientas – nuo 2,5⋅10 -4 iki 2,9⋅10 -3 m 2 /s. Vanduo yra kalcio-magniohidrokarbonatinis, bendra mineralizacija yra 0,2–0,4 g/l. Kitų kvartero vandeningųsluoksnių savybės yra panašios. Dažniausiai jie paplitę tik paleoįrėžiuose.
7.3.1.2 Naujos AE aikštelė Nr. 2.Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 229Naujos AE aikštelėje Nr. 2 (7.3-1 pav.) pirma nuo žemės paviršiaus yra neįsotintavandeniu arba aeracijos zona, kurios storis yra iki 13 m. (Ataskaita Nr. 33978DSP,1986; „Hidroprojekto“ <strong>ataskaita</strong>, 2006c). Šią zoną sudaro kvartero laikotarpio įvairiossudėties nuogulos ir nuosėdos. Aikštelės teritorijoje vyrauja įvairių hidrodinaminiųsavybių smėlingos ir molingos (daugiausia, moreninio priemolio) nuogulos (7.3-1 lent.).Pelkių nuogulos labiausiai paplitę aikštelės vakarinėje dalyje ir užima beveik pusęaikštelės teritorijos. Čia gruntinio vandens lygis siekia žemės paviršių, o aeracijos zonalaikinai susidaro tik vasaros sausmečiu. Apskritai, aeracijos zonos storis mažėja šiaurės–šiaurės vakarų kryptimi link Drūkšių ežero ir pelkės, kuri Holocene buvo Drūkšių ežero<strong>dalis</strong>. Aikštelės paviršiaus altitudė pelkės paplitimo plote yra 143–144 m abs.a, olikusioje teritorijos dalyje – 143–153 m. abs.a. Kiti būdingi hidrogeologiniai kūnai yraapibūdinti pagal duomenis gręžinių Nr. 3-R ir 20627 (7.3-3 pav.), kurie buvo išgręžtiaikštelės rytinėje dalyje (7.3-1 pav.).Gruntinis vanduo paplitęs visoje aikštelės teritorijoje ir yra susijęs su keliais litologiniaisluoksniais: durpių sluoksniu – vakarinėje aikštelės dalyje, smėlio ir priemoliosluoksniais – likusioje teritorijos dalyje.Pelkių nuogulose (bIV) gruntinio vandens lygis priklauso nuo kritulių kiekio. Durpėsyra gerai ir vidutiniškai susiskaidžiusios. Durpių sluoksnio storis yra nuo 0,1 iki 8,6 m.Durpes dažnai dengia technogeniniai supilti gruntai.Limninės nuogulos (lIV), kurių storis yra 0,5–2,9 m, paplitę vakarinėje aikštelės dalyje.Jos paplitę po pelkių nuogulomis. Litologiškai – tai uždurpėjęs priesmėlis, priemolis,pilkas smėlis.Gruntinis vanduo labiausiai paplitęs fliuvioglacialinio ir limnoglacialinio smėlio iržvirgždo tarpsluoksniuose, esančiuose paskutinio apledėjimo (Baltijos ledynmečio)moreninėse nuogulose. Šio vandeningo sluoksnio storis yra nuo kelių centimetrų iki 3 mpietvakarinėje aikštelės dalyje. Gruntinio vandens tėkmių kryptis yra šiaurės vakarų –link Drūkšių ežero. Metinė gruntinio vandens lygio svyravimo amplitudė sudaro 1,5–2,0m, aukščiausias vandens lygis – gruodžio–vasario mėnesiais, žemiausias – liepos–rugpjūčio mėnesiais. Vandeningų sluoksnių hidraulinės savybės priklauso nuo gruntosudėties ir yra panašios kaip pirmoje aikštelėje. Vandens sudėtis – kalcio-magniohidrokarbonatinė, pagal angliarūgštės kiekį vanduo yra silpnai agresyvus betonoatžvilgiu.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 231Spūdiniai vandeningi sluoksniai yra atskirti nuo gruntinio vandens vidutiniškai irsilpnai laidžiais moreninių nuogulų sluoksniais. Moreninių sluoksnių (priemolio irpriesmėlio) filtracijos koeficiento vertės kinta nuo 3⋅10 -9 iki 9⋅10 -9 m/s. Todėl, net giatsižvelgiant į sluoksnių nehomogeniškumą, jie gali būti apibūdinti kaip mažo laidumosluoksniai (vandensparos), kurių filtracijos koeficientas apie 10 -8 m/s.Antros aikštelės teritorijoje nėra vandeningo sluoksnio (aqIII-II). Šis sluoksnis paplitęspirmos aikštelės teritorijoje, o taip pat ir į vakarus nuo antros aikštelės už pastarosiosribų. Šio sluoksnio storis didėja vakarų kryptimi.Aikštelėje yra paplitę trys spūdiniai kvartero vandeningi sluoksniai: pirmas vandeningassluoksnis – agII (Medininkai–Žemaitija), antras vandeningas sluoksnis – aqII-I(Žemaitija–Dainava), trečias – aqI-1 (Dainava–Dzūkija). Nuo aikštelės vakarų kryptimiesančiuose paleoįrėžiuose paplitęs vandeningas sluoksnis aqI-2 (pomoreninis sluoksnis).Pirmas spūdinis vandeningas sluoksnis (aqII) yra paplitęs visoje aikštelės teritorijoje.Sluoksnį sudaro smėlis su žvirgždu, storis – 3–40 m. Vyraujanti vandens lygio altitudėapie 120 m. abs.a. Virš vandeningo sluoksnio spūdis siekia apie 20 m, vandens lygisnusistovi 10–12 m gylyje nuo žemės paviršiaus. Požeminio vandens tėkmių kryptis yraiš pietų į šiaurę, vandeningas sluoksnis išsikrauna Dauguvos slėnyje. Filtracijoskoeficiento vertės svyruoja nuo 8,4⋅10 -6 iki 3,2⋅10 -4 m/s, filtracinio laidumo koeficientas– nuo 2,5⋅10 -4 iki 2,9⋅10 -3 m 2 /s. Bendra mineralizacija yra 0,2–0,4 g/l, vanduo yramagnio-kalcio hidrokarbonatinis. Kitų giliau slūgsančių kvartero vandeningų sluoksniųsavybės yra panašios, tačiau dėl informacijos stokos pastarieji sluoksniai mažiauapibūdinti. Giliau slūgsantys kvartero vandeningi sluoksniai dažniausiai paplitę tikpaleoįrėžiuose. Čia jie gali sudaryti iki 100–200 m storio vandeningų sluoksnių,sudarytų iš įvairaus smėlio, žvirgždo ir gargždo, sistemas. Vandeningo sluoksnio aqII-Ifiltracijos koeficiento vertės svyruoja nuo 0,8 iki 4,8 m/para. Bendra vandensmineralizacija yra 0,2–0,4 g/l. Vanduo yra magnio-kalcio hidrokarbonatinis.7.3.2 <strong>Poveikio</strong> požeminiam vandeniui vertinimasAlternatyvios aikštelės (Nr. 1 ir Nr. 2) yra beveik vienodos požeminio vandens sąlygųpožiūriu. Todėl galimas planuojamos ūkinės veiklos poveikis bus nagrinėjamas kartuabiem aikštelėms.Gruntinis (nespūdinis) vanduo: Svarbiausi gamtiniai faktoriai, lemiantys gruntiniovandens pažeidžiamumą (arba saugą) yra tokie: aeracijos zonos storis ir sandara,aeracijos zoną sudarančių nuogulų filtracinės ir sorbcinės savybės, infiltracinės mitybospobūdis, dydis ir kt. Sąlyginai priimama, jog kuo prastesnės aeracijos zoną sudarančiųuolienų filtracinės savybės ir kuo giliau slūgso gruntinis vanduo, tuo geriau jisapsaugotas nuo paviršinės taršos.Turint tai omeny, galima teigti, kad gruntinis vanduoabejose aikštelėse yra silpnai apsaugotas nuo paviršinės taršos, t.y., egzistuoja potencialipoveikio gruntiniam vandeniui rizika naujos AE statybos ir eksploatacijos laikotarpiu.Tačiau per visą IAE eksploatacijos periodą IAE kilmės radionuklidų gruntiniamevandenyje už AE aikštelės ribų nebuvo nustatyta. Tik pačioje IAE aikštelėje ir visiškaišalia jos buvo užfiksuoti mobilūs radionuklidai – 3 H ir 14 C. Įvertintos efektyviosiosdozės vertės iki šiol buvo daug mažesnės nei apribotosios dozės (Mažeika, 2002).Gama spindulius skleidžiančių radionuklidų gruntiniame vandenyje beveik neįmanomanustatyti netgi prie pat IAE radioaktyviųjų atliekų saugyklų komplekso. Kartaisgruntiniame vandenyje yra fiksuojami 137 Cs, 60 Co ir 54 Mn itin maži tūriniai aktyvumai.Remiantis IAE eksploatacijos patirtimi, AE aplinkoje gruntiniam vandeniui nėra
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 232didesnio radiacinio poveikio. Tačiau atsižvelgiant į negiliai slūgsančio gruntiniovandens pažeidžiamumą, turėtų būti įrengta gruntinio vandens monitoringo sistema.Požeminis (spūdinis)vanduo: Spūdinių vandeningų sluoksnių pažeidžiamumą lemiavandeninguosius sluoksnius dengiančių silpnai laidžių sluoksnių storis bei vandensapykaitos sistemoje trukmė.15 km spinduliu nuo naujos AE aikštelių Lietuvos teritorijoje yra 5 vandeningisluoksniai, kurie gali būti naudojami centralizuotam vandens tiekimui. Iš jų pagrindiniaiyra šie: Kvartero (aqII) vandeningas sluoksnis ir Devono (D 3 +D 2 ) vandeningaskompleksas (sluoksnių sistema). Devono vandeningas kompleksas naudojamas<strong>Visagino</strong> miesto centralizuotam vandens tiekimui ir IAE poreikiams. Vidutinė vandensgavyba iš <strong>Visagino</strong> vandenvietės yra apie 8800 m 3 /para. Naujos AE aikštelė Nr. 1 yra 1km atstumu nuo <strong>Visagino</strong> vandenvietės sanitarinės apsaugos zonos 3 juostos. NaujosAE aikštelės Nr. 2 pietvakarinė <strong>dalis</strong> ribojasi su sanitarines apsaugos zonos 3 juosta. Bešios pagrindinės vandenvietės 15 km spinduliu nuo naujos AE aikštelių yra apie 30veikiančių gręžinių, skirtų vandens tiekimui mažoms gyvenvietėms ir ūkio subjektams.Tokių pavienių gręžinių vandens gavyba dažniausiai yra iki 10 m 3 /para. Visi pavieniaigręžiniai, eksploatuojantys Kvartero ir Devono vandeningus sluoksnius, yra išsidėstętoliau nuo naujos AE aikštelių nei <strong>Visagino</strong> vandenvietė.Baltarusijos teritorijoje 10 km spinduliu nuo naujos AE aikštelių nėra vandenviečių,skirtų centralizuotam vandens tiekimui. Baltarusijos teritorijoje 10 km spinduliu nuonaujos AE aikštelių yra 7 veikiantys požeminio vandens gavybos gręžiniai. 30 kmspinduliu nuo naujos AE aikštelių yra apie 50 pavienių požeminį vandenįeksploatuojančių gręžinių.Latvijos teritorijoje 10 km spinduliu nuo naujos AE aikštelių nėra vandenviečių, skirtųcentralizuotam vandens tiekimui. Taip pat nėra pavienių požeminį vandenįeksploatuojančių gręžinių. 30 km spinduliu nuo naujos AE aikštelių yra apie 50pavienių požeminį vandenį eksploatuojančių gręžinių.Devono vandeningą kompleksą <strong>Visagino</strong> miesto ir IAE poreikiams eksploatuojantivandenvietė yra 4 km atstumu nuo dabartinės IAE aikštelės. Šis vandeningaskompleksas gerai apsaugotas paviršinės taršos atžvilgiu. Šis teiginys buvo pagrįstasmodeliavimo metodais, kurie parodė, kad vanduo, įsifiltravęs IAE aikštelėje, niekadanepateks į <strong>Visagino</strong> vandenvietę, esant natūraliai požeminio vandens tėkmių būklei. Tikesant didelei vandens gavybai (40 000 m 3 /para) iš vandeningo komplekso vandenvietėsteritorijoje, požeminio vandens tėkmių kryptis pasikeistų, o modeliuojamų elementariųvandens dalelių judėjimo laikas nuo IAE iki vandenvietės būtų 300–400 metų(Jakimavičiūtė ir kt., 1999). Šis laikotarpis yra daug ilgesnis nei naujos AEeksploatavimo laikas.Taigi, remiantis tyrimų ir modeliavimo duomenimis, galima teigti, jog spūdiniaisluoksniai gerai apsaugoti nuo AE statybos ar eksploatavimo poveikio. Spūdiniopožeminio vandens saugos požiūriu abi aikštelės yra tinkamos AE statybai ireksploatavimui.7.3.3 <strong>Poveikio</strong> požeminiam vandeniui sumažinimo priemonėsPotenciali požeminio vandens ir eksploatacinių gręžinių kaptažo zonų užteršimo rizikabus minimizuota, naudojant geriausius techninius sprendimus statant ir eksploatuojantAE. Tai pat bus minimizuojama nuotėkų bei kitų taršos būdų rizika, bus įrengtamonitoringo (ankstyvojo perspėjimo) sistema.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 233Yra keli tinkami techniniai sprendimai, siekiant užtikrinti požeminio vandens apsaugą.Naujos AE statybos ir eksploatacijos metu visi potencialūs pavojingų medžiagų šaltiniai(pvz., naftos produktų konteineriai, transformatoriai ir kt.) bus talpinami į antriniusapsaugos baseinus. Požeminio vandens tarša bus ribojama nuo visų įrengimų nuvedantgruntinį nuotėkį į drenažo sistemą. Taip pat gruntinio vandens lygis aplink giliaisiekiančias statinių ir įrengimų struktūras bus nuolat pažeminamas, taip apsaugantpožeminį vandenį nuo galimos taršos.Bus įrengta požeminio vandens monitoringo sistema. Požeminio vandens monitoringasturi būti vykdomas pagal kas 3–5 metus rengiamas požeminio vandens monitoringoprogramas. Šių programų rengimo ir vykdymo tvarka aprašyta dokumente „Ūkiosubjektų požeminio vandens monitoringo vykdymo tvarka“ (Valstybės žinios, 2003, Nr.101-4578). Ši sistema turi apimti gruntinį vandeningą sluoksnį bei gali apimti pirmą nuopaviršiaus spūdinį vandeningą sluoksnį.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2347.4 D IRVOŽEMIS7.4.1 Esama būklėPagal Lietuvos higienos normą HN 60: 2004 (Valstybės žinios, 2004, Nr. 41-1357)dirvožemis – viršutinis purusis žemės plutos sluoksnis, susidaręs iš gimtosios uolienos,veikiant dirvodaros procesams (kompleksiškai veikiant vandeniui, orui, gyviesiemsorganizmams), ir turintis potencialų derlingumą. Dėl pramoninės statybos teritorija,kurioje yra parinktos aikštelės naujos AE statybai, praeityje buvo smarkiai pakeista.Ignalinos AE trečiojo bloko statyba prasidėjo XX a. devintojo dešimtmečio pabaigoje.Statybinės medžiagos ir įrengimai statybos metu buvo saugomi aikštelėje, parinktojeketvirtojo bloko statybai. Šiuo metu trečiojo bloko konstrukcijos ir nebaigti statytistatiniai yra išardyti, anksčiau saugotos medžiagos pašalintos. Teritorijos žemėspaviršius yra išlygintas ir didžiojoje dalyje padengtas technogeniniu supiltiniu gruntu.Parinktose aikštelėse dirvožemio sluoksnis dažniausiai yra nukastas.Pagal statybos techninį reglamentą STR 1.04.02:2004 (Valstybės žinios, 2004, Nr. 25-779) gruntai – savaime sutankėjusios arba sutankintos ar išpurentos nuogulos, nuosėdos,kitos žemės, kurių gamtinė ar dirbtinai suformuota storymė tiriama, vertinama irpanaudojama statybos reikmėms – kaip esamo ar projektuojamo statinio pagrindas arstatinio požeminė terpė, arba kaip statybos žemės darbų objektas ar žemės statinys, arbakaip statybai svarbių geologinių vyksmų ir reiškinių aplinka.Naujos AE statybai parinktose aikštelėse dirvožemis nebuvo specialiai tiriamas ir galibūti apibūdinamas tik pagal regioninių tyrimų ir kartografavimo duomenis. Naujos AEparinktoms aikštelėms yra būdingi pasotinti bazėmis jauriniai (JRb) ir, vietomis,paprastieji smėlio (SMp) dirvožemiai. Pasotinti bazėmis jauriniai dirvožemiai yrasusiformavę ant glacigeninių molingų ar priemolingų nuogulų, o paprastieji smėliodirvožemiai – ant smėlingų nuogulų. Drėgnose aikštelių vietose ar reljefopažemėjimuose kartais aptinkami žemapelkių durpiniai dirvožemiai (DPz). Jauriniųdirvožemių tankis siekia apie 2 g/cm³, smėlinių – apie 1,2 g/cm³, o durpiniaidirvožemiai yra gana purūs (tankis tesiekia 1,1 g/cm³).Rytų Lietuvos dirvožemiai sąlyginai yra mažai derlingi, jiems būdingas mažas humusokiekis (apie 1–2 %). Tik durpiniai dirvožemiai gali būti laikomi išimtimi, nes juosepaprastai humuso yra daug. Rūgščių-šarmų pusiausvyra (pH rodiklis) smėliniuosedirvožemiuose yra apie 6,4, molinguose – 7,4, o durpiniuose – apie 6,5. Ignalinos AEapylinkėse žemė ir dirvožemis nėra naudojami žemės ūkiui. Dirvožemio cheminėsudėtis paprastai yra panaši į motininės uolienos cheminę sudėtį. Dirvožemio mineralinė<strong>dalis</strong> susiformuoja iš motininės uolienos ir sudaro apie 90 % jo svorio. Organinędirvožemio dalį (apie 10 % svorio) sudaro augalinės ir gyvūninės kilmės liekanos irhumusas. Į humuso sudėtį įeina įvairios specifinių organinių junginių grupės – huminorūgštis, fulvorūgštis, humatomelaninė rūgštis, nehidrolizuotoji liekana, bitumai, vaškai,dervos, lipoidai. Humuse yra svarbiausių augalų mitybos elementų (anglies, azoto,fosforo, sieros ir kt.), kuriuos mikroorganizmų veikla daro augalų pasisavinamus.Svarbiausi elementai dirvožemio mineralinėje dalyje yra fosforas, kalis, azotas, siera,kalcis. Daugelio cheminių elementų rezervai dirvožemyje nedideli, kiek daugiau yrakalio. Kai kurių elementų augalijai reikia labai nedaug. Tokie vadinamaimikroelementais. Dalis pastarųjų yra sunkieji metalai, kurie dažnai būna technogeninėskilmės. Pagal Lietuvos geocheminį atlasą (Kadūnas ir kt., 1999) Ignalinos AE apylinkiųdirvožemių foninės mikroelementų koncentracijos yra pateiktos 7.4-1 lentelėje.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2357.4-1 lent. Ignalinos AE apylinkių dirvožemių foninės mikroelementųkoncentracijos.ElementasKoncentracija skirtinguose dirvožemiotipuose, ppmSmėliniai Priemolingi DurpiniaiAg 0,065 0,064 0,058As 2,8 3,7 1,7B 27,2 32,7 19,8Ba 291 370 231Co 4,4 6,0 3,3Cr 24,2 42,5 20,5Cu 6,5 11,3 8,7Ga 5,1 7,5 4,0Y 20,7 28,8 16,4Yb 2,5 2,4 2,5La 18,2 26,5 19,2Li 10,7 16,3 7,5Mn 502 600 466Mo 0,65 0,8 0,71Nb 14,5 13,6 9,8Ni 10,1 16,9 11,9P 598 527 680Pb 14,8 14,6 18,1Rb 58 76,6 38,5Sc 2,5 7,7 4,2Sn 1,3 2,3 1,1Sr 68,3 91,2 67,6Th 4,2 7,5 3,8Ti 1916 3075 1870U 1,7 3,0 1,4V 27,5 45,3 31,4Zn 24,7 32,9 29,4Zr 282 363 192Vanduo dirvožemyje yra kelių formų. Pirmoji – hidroskopinis vanduo, kurį stipriai laikodirvožemio dalelės. Ji galima pašalinti tik kaitinant dirvožemį 100 °C temperatūra .Hidroskopinis vanduo augalams neprieinamas. Antroji forma – plėvelinis, arba silpnaisurištas, vanduo. Jis plona plėvele aptraukia dirvožemio daleles. Dirvožemyje jis judalėtai, augalams sunkiai prieinamas. Trečioji forma – kapiliarinis vanduo. Jis laikosismulkiuose dirvožemio plyšeliuose – kapiliaruose. Ketvirtoji forma – gravitacinisvanduo, kuris užpildo didžiuosius dirvožemio tarpus ir lengvai juda veikiamasgravitacijos. Vertikali drėgmės migracija dirvožemyje lemia įvairių medžiagų patekimonuo žemės į gilesnius sluoksnius galimybes.Didžiąją parinktų aikštelių paviršiaus dalį dengia technogeniniai supiltiniai gruntai ardirvožemiai. Tik antroje aikštelėje vietomis lokaliai yra išlikęs natūralus dirvožemis.Buvusių statinių vietose abiejose aikštelėse tiek dirvožemyje, tiek giliau slūgsančiuosegruntuose gausu statybinio laužo, vamzdžių ar kabelių likučių. Technogeniniaisupiltiniai gruntai buvo pilami čia nuo pat Ignalinos AE pirmosios eilės statybospradžios. Gruntai buvo pilami iš sunkvežimių, jų netankinant. Šie gruntai yra priemolio,priesmėlio, smėlio, statybinio laužo mišinys. Kai kuriose aikštelių vietose supiltiniųgruntų storymė siekia 10 metrų. Gruntas buvo pilamas į iškastų durpių vietas, o
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 236dažniausiai – į pažemintas reljefo vietas neiškasant durpių. Taigi, yra vietų, kur po piltogrunto sluoksniu slūgso durpės. Balų nuogulos– durpės ir dumblas – sudarė anksčiaubeveik penktadalį tyrimų teritorijos ploto. Dabar šios nuogulos arba iškastos, arba slūgsopo piltinio grunto storyme, arba yra nejudintos. 1988 metais pietrytinėje pirmosiosaikštelės dalyje buvo išaiškinta vieta, kur durpių sluoksnis siekė net 10,8 m.Parinktųaikštelių žemės paviršių dažniausiai dengiančio technogeninio supiltinio grunto(dirvožemio) drėgnis ir plastingumas yra apibūdinti 7.4-2 lentelėje.7.4-2 lent. Technogeninio supiltinio grunto (dirvožemio) drėgnis ir plastingumas.LitologijaDrėgnisTakumo riba PlastingumoribaPlastiškumorodiklisLikvidumorodiklisw n wL wp Ip I LDulkingas molis 0,166 0,316 0,147 0,169 0,112Priemolis 0,151 0,263 0,133 0,130 0,138Priemolis 0,151 0,265 0,130 0,135 0,156Priesmėlis ir dulkingaspriesmėlis0,174Priemolis 0,159 0,262 0,138 0,124 0,169Technogeninis gruntas ar dirvožemis dažniausiai yra be augalijos. Tik antrojojeaikštelėje drėgnuose pažemėjimuose auga krūmokšniai. Šio dirvožemio cheminė sudėtispriklauso nuo jį sudarančių nuogulų cheminės sudėties. Abiejose aikštelėse supiltinįgruntą sudaro dulkingas priemolis. Šias nuogulas sudaro silikatai, karbonatai feldšpatai,plagioklazai ir molio mineralai (montmorilonitas, kaolinitas, hidrožėručiai). Gruntolaidumas vandeniui ir filtracijos koeficientas priklauso nuo jo granuliometrinės sudėties.Juo didesnės dalelės, juo geresnės dirvožemio ar grunto filtracinės savybės. Dulkio irmolio dalelių kiekis parinktų aikštelių supiltiniame grunte siekia 20–30%. Jeipriemolingas gruntas nėra plyšiuotas jo filtracijos koeficientas yra gana mažas. Tačiaugamtinėmis sąlygomis jame būna daug plyšių. Filtracijos koeficientas yra nustatomaslauko bandymų metu. Parinktų aikštelių supiltinio grunto filtracijos koeficientas buvonustatytas geologinio kartografavimo ir specialių tyrimų metu. Lauko bandymaisnustatytas priemolio filtracijos koeficientas kinta nuo 0,14 iki 0,34 m per parą. Dulkingųir smėlingų gruntų filtracijos koeficientas siekia 0,45 m per parą (Marcinkevičius ir kt.,1995; Keraševičius ir Kropas, 2006).Filtracijos koeficientas apibūdina prisotintą filtraciją. Tačiau viršutinė dirvožemio irgrunto <strong>dalis</strong> yra neprisotinta vandeniu ir sudaro aeracijos zoną virš gruntinio vandenslygio. Vandens ar drėgmės migracija čia vyksta pagal kapiliarinio judėjimo dėsnius irpriklauso nuo slėgio dirvožemio porose. Daugeliu tyrimų nustatyta, kad drėgmėsvertikalios migracijos aeracijos zonoje greitis kinta nuo 1 iki 2 m per metus. Molinguosegruntuose jis siekia 1, o smėlinguose – 2 m per metus. Parinktose aikštelėse aeracijoszonos storis kinta nuo 1 iki 5 m.Drėgmės migracija taip pat priklauso ir nuo dirvožemio sorbcinių savybių. Šios savybėsnebuvo specialiai tirtos naujos AE statybai parinktose aikštelėse. Tačiau pagalankstesnių Lietuvos dirvožemių tyrimų rezultatus yra žinoma, kad glacigeninių nuogulųir jų pagrindu susidariusių dirvožemių sorbcinė talpa yra gana didelė. Pavyzdžiui,priemolio sorbcinė talpa naftos produktams siekia 15 mg/kg.Dirvožemio tarša paprastai yra pastebima viršutiniame (0–10 cm gylyje) arbaariamajame (0–25 cm gylyje) dirvožemio sluoksnyje. Natūralus dirvožemioapsivalymas priklauso nuo dirvožemio tipo, klimatinių sąlygų ir teršalų pobūdžio.Teršalai greitai migruoja smėlio dirvožemiuose, o molingi juos sorbuoja. Esant drėgnam
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 237ir šiltam klimatui, teršalai iš dirvožemio išplaunami greičiau negu esant šaltam irsausam klimatui. Kai kurie toksiški sunkieji metalai nedegraduoja ir kaupiasidirvožemyje, vandenyje, dugno nuosėdose, augaluose ir gyvūnų organizmuose.Pagal Ignalinos AE aplinkos monitoringo programą dirvožemio kokybė yra pastoviaistebima. Duomenys apie aptiktus radionuklidus ir jų radioaktyvumą yra pateikti 7.4-3lent.7.4-3 lent. Radionuklidų savitasis aktyvumas Ignalinos AE regiono dirvožemiuose.MetaiSavitasis aktyvumas dirvožemyje, Bq/kgIš viso(išskyrus Ra, Th, K)Cs-137 Cs-134 Mn-54 Co-60 Sr-90* Ra-226 Th-228 К-40 Bq/kg Bq/m 21999 7,89 1,28 0,17 0
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 238AB7.4-1 pav. Preliminarios statybos metu pašalinto grunto saugojimo aukštelių vietos: A-pirmajai statybos aikštelei, B- antrajai aikštelei.Potencialūs dirvožemio taršos šaltiniai iki naujos AE eksploatavimo pradžios gali būtitransporto priemonės, įrengimai, cheminės medžiagos, naudojamos statyboje, irnuotėkos iš laikinųjų statinių. Naujos AE eksploatavimo metu dirvožemis gali būtiteršiamas dėl galimai užteršto oro, nuotėkų iš reaktoriaus, administracinių pastatų arįvairių cheminių medžiagų saugyklų išsiliejimo.Statybos metu taip pat gali padidėti švino, cinko ar naftos produktų koncentracijosdirvožemyje. Statyba truks 4–5 metus, kas yra per trumpas laikas atsirasti žymesniemsdirvožemio cheminės sudėties pokyčiams. Minėtas poveikis dirvožemiui bustrumpalaikis. Numatoma, kad normaliu režimu veikiant naujai AE, jonizuojančiosiosspinduliuotės dozės, susidariusios dėl radionuklidų patekimo į dirvožemį, bus labainežymios. Galima dirvožemio tarša dėl užteršto oro statybos metu bus labai maža, oeksploatacijos metu – nepastebima, nes, veikiant elektrinei oro tarša bus eliminuota.Bet kokios galimos dirvožemio taršos atveju teršalų migracija bus labai ribota dėlanksčiau minėtų dirvožemio savybių.Pašalinus dirvožemio ir grunto sluoksnį, žemės paviršiuje slūgsos gilesnieji kvarteronuogulų sluoksniai. Šios nuogulos yra sąlygiškai švarios. Dėl naujos AE įrenginių irpastatų apkrovos šios nuogulos (gruntai) bus sutankinti. Sutankėjimo laipsnis ir galimiįsėdžiai yra prognozuojami ir bus apskaičiuoti pagal lauko tyrimų rezultatus.Planuojama ūkinė veikla nesukels dirvožemio erozijos ar kitų nepageidaujamų procesų.7.4.3 <strong>Poveikio</strong> dirvožemiui sumažinimo priemonėsStatybos darbai bus vykdomi naudojant įrangą, kuri yra sukonstruota taip, kad būtųišvengta dirvožemio erozijos ar pavojingų cheminių medžiagų (degalų, tepalų)išsiliejimo į dirvožemį. Statybai reikalingos medžiagos bus saugomos pastatuose arbabetonuotose aikštelėse ir bus izoliuotos nuo aplinkos. Nuotėkos iš laikinųjų pastatų bussurenkamos ir išvežamos į nuotėkų valymo įrenginius.Iškastas dirvožemis ir gruntas bus saugomas sąlygiškai trumpą laiką (1–2 metus).Saugojimo aikštelių plotas bus kiek įmanoma mažesnis, siekiant sumažinti fizinįpoveikį <strong>aplinkai</strong>. Pasibaigus statybai, nukastas gruntas bus panaudotas aplinkossutvarkymui, nedidelių pakilumų suformavimui. Kraštovaizdis bus kuriamas pagalspecialų projektą.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 239Siekiant išvengti dirvožemio taršos naujos AE aikštelėje, tam tikrose vietose žemėspaviršius bus padengtas nelaidžia vandeniui medžiaga. Kitose vietose bus pasėta pieva,apsodinti dekoratyviniai augalai. Mažą galimų teršalų kiekį iš dirvožemio galės pašalintiaugalai.Nauja AE bus suprojektuota taip, kad būtų išvengta cheminės ir radiologinės aplinkostaršos. Visi nuotėkų šalinimo technologiniai įrenginiai bus konstruojami iš sąlygiškainelaidžių skysčiams medžiagų. Tinkamos elektrinės eksploatacijos metu dirvožemiotarša bus neįmanoma.Galimų aplinkos kokybės pokyčių valdymui bus vykdomas naujos AE aplinkoskompleksinis monitoringas, kurio metu bus stebima ir dirvožemio kokybė. Pastebėjusneigiamus dirvožemio kokybės pokyčius, bus imtasi techninių priemonių jo atkūrimui.galimos techninės priemonės yra mechaninis užteršto dirvožemio pašalinimas(nukasimas) arba dirvožemio valymas vietoje (in situ), sukeliant dirbtinius fizikiniusprocesus (pavyzdžiui, elektrolizę) ar panaudojant specialias medžiagas (pavyzdžiui,sorbentus).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2407.5 GEOLOGIJA7.5.1 Esama būklėArealo piečiau Drūkšių ežero geologinė sandara ir jos ypatumai yra išsamiai apibūdinti,remiantis visais ankstesnių tyrimų duomenimis, esančiais Valstybinėje geologijosinformacijos sistemoje. Naujai AE parinktos aikštelės apibūdintos, naudojant tiekgeologinio kartografavimo fondinę medžiagą, tiek specialių tyrinėjimų medžiagą.7.5.1.1 Prekvartero uolienosIgnalinos atominės elektrinės rajonas yra Rytų Europos platformos dviejų stambiųregioninių tektoninių struktūrų – Mozūrijos-Baltarusijos anteklizės ir Latvijos balnosandūros zonoje. Todėl jo struktūrinės tektoninės sąlygos yra sudėtingos. Pagalkristalinio pamato paviršiaus reljefą čia išskiriamos žemesnės eilės tektoninės struktūros(blokai): Šiaurės Zarasų pakopa, Anisimovičių grabenas, Rytų Drūkšių įlinkis(grabenas) ir Pietų Drūkšių pakilimas. Šiaurės Zarasų pakopa, Anisimovičių grabenas,Rytų Drūkšių pakilimas priklauso Latvijos balnui, Pietų Drūkšių pakilimas – Mozūrijos-Baltarusijos anteklizei, o Drūkšių įlinkis (grabenas) – minėtųjų regioninių struktūrųsandūros zonai (Vaitonis ir kt., 1976; Marcinkevičius ir kt., 1995).Kristalinis pamatas slūgso apie 720 m gylyje nuo žemės paviršiaus. Jį sudaro apatinioproterozojaus uolienos – dažniausiai biotito ir amfibolo sudėties gneisas, granitas,migmatitas ir kt. Prekvartero uolienų nuosėdinės dangos storis regione kinta nuo 703 iki757 metrų. Ją sudaro vendo komplekso ir paleozojaus uolienos. Vendo kompleksąsudaro gravelitas, įvairiagrūdis feldšpato-kvarcinis smiltainis, aleurolitas ir argilitas.Paleozojaus geologinį pjūvį sudaro apatinio ir vidurinio kambro, ordoviko, apatiniosilūro ir vidurinio bei viršutinio devono uolienos (7.5-1 ir 7.5-2 pav.). Apatinį kambrąsudaro įvairaus rupumo, dažniausiai smulkiagrūdis ir itin smulkiagrūdis kvarcinis,kvarcinis-glaukonitinis smiltainis, aleurolitas ir molis, apatinį ir vidurinį kambrą –smulkiagrūdis ir itin smulkiagrūdis smiltainis, ordoviką – klinties ir mergelio sluoksniai,apatinį silūrą – domeritas ir dolomitas, vidurinį devoną – gipsinga brekčija, domeritas,dolomitas, taip pat smulkaus ir smulkučio smėlio, smiltainio, aleurolito ir moliosluoksniai, viršutinį devoną – smulkaus ir smulkučio smėlio bei smiltainio, aleurolito irmolio sluoksniai. Vendo komplekso storis – 135–159 m, bendras apatinio ir viduriniokambro uolienų storis – 93–114 m, ordoviko – 144–153 m, silūro – 28–75 m, devonouolienų storis siekia 250 m (Marcinkevičius ir kt., 1995).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2417.5-1 pav. Naujos AE rajono prekvartero geologinis žemėlapis (Marcinkevičius ir kt.,1995): 1 – kvartero dariniai (pjūvyje); viršutinio devono svitos: 2 – Stipinai; 3 – Tatula –Įstra; 4 – Suosa – Kupiškis; 5 – Jara; 6 – Šventoji; vidurinio devono svitos: 7 – Butkūnai;8 – Kukliai; 9 – Kernavė; 10 – Ledai; 11 – lūžis; 12 –geologinio-tektoninio pjūvio linija; 13 –gręžinys; 14 – Ignalinos AE.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2427.5-2 pav. Naujos AE rajono geologinis pjūvis (Marcinkevičius ir kt., 1995): 1 – kvarteras:morena, smėlis, aleuritas ir molis; 2 – vidurinis ir viršutinis devonas: smėlis, smiltainis,aleurolitas, molis, domeritas, dolomitas, brekčija; 3 – apatinis siluras: domeritas,dolomitas; 4 – ordovikas: klintis, mergelis; 5 – apatinis-vidurinis kambras Aisčių SerijaLakajų svita: smiltainis; 6 – apatinis kambras Rudaminos-Lontovo svitos: argillitas,aleurolitas, smiltainis; 7 – vendas: smiltainis, gravelitas, aleurolitas, argillitas; 8 –apatinisproterozojus: granitas, gneisai, amfibolitas, milonitas; struktūriniai kompleksai: 9 –hercininis; 10 – kaledoninis; 11 – baikalinis; 12 – kristalinis pamatas; 13 – ribos tarpsistemų; 14 – ribos tarp kompleksų; 15 –lūžiai.
7.5.1.2 Regiono kvartero nuogulos ir geomorfologijaKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 243Arealas piečiau Drūkšių ežero yra Baltijos aukštumų distalinėje dalyje, atsitraukiančioNemuno amžiaus ledyno suformuotame kraštinių darinių ruože, Gaidėsglaciodepresijoje, esančioje į pietus nuo Drūkšių ežero (Marcinkevičius ir kt., 1995).Didžiąją glaciodepresijos dalį užima moreninių kalvų, volų ir į volus panašių formųlaukai ir masyvai. Kalvos – vidutinės ir smulkios, jų viršūnės plokščios, o šlaitainuožulnūs. Vyrauja 155–165 m absoliutinio aukščio kalvos, o į šiaurės rytus nuoDrūkšių ežero jų aukštis siekia ir 170–172 m. Būdingos fliuvioglacialinės irlimnoglacialinės kalvos, volai, limno- ir fliuviokeimai, ozai ir į ozus panašūs volai.Pažemėjimai tarp kalvų, esantys 141–145 m absoliutiniame aukštyje, dažnai užpelkėję. Įpietus nuo Ignalinos AE, Gaidės glaciodepresijoje, išsiskiria Čebarakų masyvas, kuriopaviršius padengtas plona zandrinio smėlio danga. Jo paviršius plokščias, vietomissmulkiai kalvotas, su termokarstinėmis įdaubomis. Daugelyje vietų iš po zandriniosmėlio kyšo vidutinės ir smulkios moreninės kalvos. Ignalinos AE apylinkėse vyraujasmulkiai kalvotas moreninis reljefas.Kvartero nuogulos slūgso ant nelygaus, paleoįrėžiais išraižyto, pokvarterinio paviršiaus(7.5-3 pav.). Jų storis regione kinta nuo 62 iki 260 m. Kvartero storymę sudaroviduriniojo ir viršutiniojo pleistoceno bei holoceno nuogulos. Nustatytos viduriniojopleistoceno Dzūkijos, Dainavos, Žemaitijos, Medininkų ledynų bei viršutiniojopleistoceno Viršutiniojo Nemuno Grūdos ir Baltijos stadijų ledynų ir jų tirpsmovandenų paliktos nuogulos. Kvartero nuogulų storymėje aplink Drūkšių ežerą vyraujaglacialinės nuogulos (morena) – moreninis priemolis bei priesmėlis, čia slūgsančiosvietomis iki 60–80 m gylio be smėlingų tarpmoreninių sluoksnių (7.5-4 pav.). Betdažniausiai storymėje moreninis priesmėlis arba priemolis sluoksniuojasi su įvairausgrūdėtumo smėlių, aleuritų arba molių sluoksniais (7.5-6 pav.). Vyraujantistarpmoreninių nuogulų storis yra nuo 10–15 iki 25–35 m (molio sluoksnių storis – nuo0,5–1 iki 50–70 m (Marcinkevičius ir kt., 1995).Regiono paviršius sudarytas paskutiniojo apledėjimo Baltijos stadijos ledyno bei jotirpsmo vandenų paliktų nuogulų. Vyrauja kraštiniai glacialiniai dariniai (morena),sudarantys didžiąją įvairiai kalvotą regiono paviršiaus dalį. Pavienės kalvos bei jųmasyvai supilti iš įvairaus grūdėtumo smėlių: tai ozų, keimų ir kitokios tirpusio ledoplyšius užpildžiusios nuogulos. Tarp Drūkšių ir Švento ežerų duburių suklotossmėlingos ledyno tirpsmo vandenų srautų nuogulos, kurių storis vietomis siekia net 40–50 m. Kai kurių kalvų viršūnės arba paviršiaus pažemėjimai apkloti nestoru (2–4 mstorio) molio sluoksniu.Holoceno (poledynmečio laikotarpio) nuogulos – tai aliuvinės, ežerinės nuosėdos,deliuvis (šlaitų nuogulos) ir pelkių nuogulos (durpės). Jos išplitę visos teritorijospaviršiuje.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2447.5-3 pav. Naujos AE rajono pokvartero paviršiaus schema: 1 – paleoįrėžiai; 2 –pokvartero paviršiaus isohipsės, m; 3 – Gręžiniai ir pokvartero paviršiaus absoliutusgylis; 4 – Ignalinos AE (autoriai: R. Kanopienė, V. Marcinkevičius).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2457.5-4 pav. Naujos AE regiono kvartero geologinis žemėlapis (originalo mastelis 1:50 000,autorius: R. Guobytė (Marcinkevičius ir kt., 1995)).
7.5-5 pav. Kvartero geologinio žemėlapio legenda.Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 246
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 247
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2487.5-6 pav. NAE apylinkių kvartero geologinis pjūvis A–A (originalo mastelis 1:50 000, autoriai: R. Guobytė, V. Račkauskas (Marcinkevičius irkt., 1995)); legendą žiūr. 7.5-5 paveiksle.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2497.5-7 pav. NAE apylinkių kvartero geologinis pjūvis B–B (originalo mastelis 1:50 000, autoriai: R. Guobytė, V. Račkauskas (Marcinkevičius irkt., 1995)); legendą žiūr. 7.5-5 paveiksle.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2507.5.1.3 Siūlomų aikštelių geologinės sąlygosKristalinis pamatasKristalinis pamatas slūgso labai nevienodame 550–750 m gylyje nuo žemės paviršiaus.Tai yra todėl, kad kristalinis pamatas (7.5-2, 7.5-8 pav.) yra suskaidytas į nevienododidumo skirtingai iškilusius vienas kito atžvilgiu struktūrinius blokus. Šių blokųnevienodo iškilimo amplitudė Ignalinos AE apylinkėse siekia 55 m. Pačios IAEpramoninėje teritorijoje kristalinio pamato paviršiaus altitudės sudaro nuo minus 561,2m (gręž. P6) iki minus 581,4 m (gręž. P5), o absoliutinio aukščio izolinija, kertanti IAEpramoninę aikštelę, lygi minus 575 m.Kristalinio pamato uolienos yra ankstyvojo-vidurinio proterozojaus amžiaus. PrieDrūkšių ežero, kiek į šiaurę nuo IAE pramoninės teritorijos išgręžtas gilusis gręžinyspasiekė kristalinio pamato uolienas 732 m gylyje (Vaitonis ir kt., 1976; Juozapavičius irJuodkazis, 1987). Į šias uolienas įsigręžta iki 781 m gylio. Šiame gylio tarpsnyje nuo781 iki 732 m kristalinio pamato uolienos yra granito gneisas, amfibolitas ir kristalinisskalūnas.Ant dislokuoto kristalinio pamato paviršiaus slūgso nuosėdinių uolienų danga, kuriojeišskiriamos vendo, kambro, ordoviko, silūro, devono ir kvartero geologinių sistemųuolienos.Nuosėdinės uolienosGiliųjų gręžinių, išgręžtų gretutiniuose plotuose, duomenys rodo, kad tektoniniųdeformacijų suskaidytą blokinės sandaros kristalinį pamatą dengia viršutinioproterozojaus geologinio amžiaus vendo kompleksui priskiriamos uolienos, o dislokuotąir išplautą vendo komplekso storymės paviršių dengia apatinio kambro terigeninėsuolienos. Vendo kompleksas slūgso 732–596 m gylio intervale. Jį sudaro margaspalvissmiltainis ir aleurolitas.Argilito ir smiltainio sluoksnis su litifikuoto molio sluoksneliais, slūgsantis virš vendokomplekso 598–585 m gylio tarpsnyje, priskiriamas apatiniam kambrui. Viduriniokambro margaspalvis smulkiagrūdis smiltainis slūgso 585–570 m gylio intervale. Šįvidurinio kambro sluoksnį nedarniai dengia kaledoninio komplekso uolienos.Tiriamosios teritorijos geologiniame pjūvyje apatinio ordoviko geologinio amžiausšviesiai pilka klintis ir smiltainis slūgso ant vidurinio kambro uolienų 570–507,2 mgylio tarpsnyje, vidurinio ordoviko klintis ir mergelis slūgso 507,2–496,2 m gyliointervale, o viršutinio ordoviko šviesiai pilka klintis slūgso 496,2–440,1 m gyliotarpsnyje.Ordoviko sistemos uolienas nedarniai dengia apatinio silūro geologinio amžiaus šviesiaipilkas dolomitinis mergelis, kurio sluoksnis yra 440,1–354 m gylyje. Viršutinio silūrodolomitas, klintis ir mergelis tiriamoje teritorijoje slūgso 354–220 m gylio intervale.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2517.5-8 pav. Kristalinio pamato paviršiaus struktūrinė schema: 1– tektoninių struktūrų(blokų) ribos; 2– šiaurės Zarasų pakopa; 3– Anisimovičių gabenas; 4– rytų Drūkšiųpakilimas; 5– Drūkšių įlinkis (grabenas); 6– pietų Drūkšių pakilimas; 7– stratoizohipsėsabs.a.m.; 8–tektoniniai lūžiai, nustatyti pagal aeromagnetinės ir gravitacinės nuotraukosduomenis; 9– tektoniniai lūžiai, numatyti pagal seisminės žvalgybos duomenis; 10–gręžinys: skaitiklyje– gręžinio numeris, vardiklyje– kristalinio pamato paviršiausabsoliutinis aukštis, m; 11– geologinio pjūvio linija; 12– Ignalinos AE (pagalMarcinkevičių ir kt., 1995).Ant silūro sistemos uolienų išplauto paviršiaus slūgso hercininio komplekso uolienos.Tai viduriniam devonui priklausantis šviesiai pilkas aleurolitas, smiltainis ir dolomitas.Šios uolienos tiriamoje teritorijoje slūgso labai nevienodai ir galima tik prognozuoti,
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 252kad gręžinys galėtų šį sluoksnį pasiekti 220–119,5 m gylio intervale. Kai kuriuosegręžiniuose (Vaitonis ir kt., 1976; Marcinkevičius ir kt., 1995; Juozapavičius irJuodkazis, 1987), kurie yra išgręžti tiriamosios teritorijos rajone kiek į pietvakarius nuoDrūkšių ežero, devono sistemos smiltainio ir aleurolito storymė siekia 76–77 m, o kitosevietose ši storymė arba visiškai išplauta paleoįrėžiuose, arba likusi nedidelio storio.Vidurinio devono Narvos horizonto uolienos Ignalinos AE rajone sudaro 86–98 mstorio regioninę vandensparą. Išplautų devono sistemos uolienų paleoįrėžiais eroduotosevietose (7.5-1 pav.) Narvos vandensparinis horizontas daug plonesnis, o kai kur jo storistesiekia vos 5 m. Vidurinio-viršutinio devono Šventosios–Upninkų smiltainio storymėIgnalinos AE rajone vietomis visiškai išplauta, kitur likusi tik apatinė eroduotosstorymės <strong>dalis</strong>. Tiriamoje teritorijoje Upninkų serijos Kuklių ir Butkūnų svitų smiltainisir aleurolitas sudaro erozijos išraižytą ikikvarterinį paviršių, kurį dengia kvarterinėsledynmečiais susiformavę nuogulos ir nuosėdos.Kvartero nuogulosŠi labai sudėtingos sandaros ir labai nevienoda kvartero geologinio amžiaus nuogulų irnuosėdų storymė sudaryta iš ledynmečiais susidariusių nuogulų ir nuosėdų. Šiaistorymei priskiriamos ir dabartinės holoceninės nuogulos (durpės, sapropelis, sudurpėjęnuogulos) ir technogeniniai gruntai.Kvartero nuogulų ir nuosėdų storymė rajone siekiaapytiksliai 120 m. Nuogulų storis priklauso nuo paviršiaus reljefo altitudės irikikvarterinio paviršiaus absoliutinių aukščių.Kadangi aikštelėse nebuvo gręžiami gręžiniai gilesni kaip 50 m, tai kvartero nuogulų irnuosėdų storymės dalį, slūgsančią giliau kaip 50 m iki 120 m gylio galima apibūdinti tikatsižvelgiant į gretutinių teritorijų bei Ignalinos AE pramoninės teritorijos geologinėssandaros dėsningumus.Sudėtingame kvartero sistemos nuogulų geologiniame pjūvyje galima išskirti keliųledyno antslinkių glacigeninius darinius. Šių nuogulų storymė sudaryta iš žvyniniųsustumtiniųir monolitinių sluoksnių ir lęšių, kurių sandaroje vyrauja moreniniaipriemoliai ir priesmėliai. Šiuos monolitinius ar skeldiškus sustumtinius sluoksnius skirialimnoglacialinių ir fliuvioglacialinių nuosėdų sluoksniai ir lęšiai.Aikštelė Nr. 1Pirmoji aikštelė yra Ignalinos AE pramoninės teritorijos šiaurės rytinėje dalyje. Pietinėriba yra arti vakarų–rytų transporto juostos, vakarinė riba sutampa su trečiojoenergetinio bloko griuvenų ruožu, o iš šiaurės ir šiaurės vakarų tyrimų teritoriją ribojaDrūkšių ežero pakrantėje įrengtų hidrotechnikos kanalų ruožas. Iš šiaurės ir šiaurės rytųteritoriją supa nuleidžiamųjų hidrotechnikos įrenginių atskirtas 100–200 m Drūkšiųežero pakrantės ruožas, toliau į šiaurę pereinantis į pusiasalį.Geomorfologiniu požiūriu aikštelės teritorija yra Baltijos aukštumos <strong>dalis</strong>. Jospaviršiaus reljefas susiformavo paskutiniojo Baltijos ledyno pakrašty. Tai tipiškaskraštinių moreninių darinių reljefas. Pietinėje dalyje paviršiaus reljefas priklausovadinamosios Gaidės glaciodepresijos Čebarakų masyvui (Vaitonis ir kt., 1976), kuriopaviršius daugelyje vietų padengtas plona zandrinio smėlio danga. Čebarakųgeomorfologinio masyvo paviršius plokščias, vietomis smulkiai kalvotas, su labaidažnomis reljefe lėkštomis termokarstinėmis duobėmis, įdaubomis.Šiaurinės aikštelės dalies reljefui būdingas lėkštas užpelkėjusios banguotos lygumosperėjimas į pelkėtą Drūkšių ežero pakrantę. Šiaurinės ir rytinės dalies paviršiausabsoliutiniai aukščiai keliais metrais, o vietomis metru ar net mažiau viršija Drūkšiųežero vandens lygio absoliutinį aukštį, kuris sudaro vidutiniškai per metus 141,5 m.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 253Geomorfologiniu aspektu vertinant aikštelę, galima sakyti, kad jos pietinės daliesgamtinis reljefas yra visiškai pakeistas IAE trečiojo energobloko statybos vietoje, okitos šio statybos sklypo dalys – suplaniruotos žemės darbų eigoje. Buvusių pelkiųvietose durpės visiškai ar iš dalies iškastos, užpiltos smėliu, žvyru, kitu supiltiniugruntu. Supiltos privažiavimo kelių sampylos. Šiaurinėje ir šiaurės rytinėje dalyje,prišlietoje prie hidrotechnikos kanalų, pirminis gamtinis reljefas pažeistas iškasų,sampylų, kitų technogeninio reljefo formų. Tačiau ir pietinės, ir šiaurinės daliesdabartinio planiruojamo paviršiaus nuolydis yra šiaurės ir šiaurės rytų, Drūkšių ežeropakrantės kryptimi.Aikštelės teritorijoje pačią apatinę kvartero storymės dalį sudaro Dzūkijos svita. Šiossvitos glacigeninės nuogulos (gIIdz) slūgso tiesiog ant eroduoto prekvartero paviršiaus.Dzūkijos svitos morena masyvi, monolitinė ar mažai plyšiuota. Tai moreninis priemolisir priesmėlis su žvirgždu ir gargždu. Dzūkijos svitos nuogulas kai kur dengiatarpmoreninės proglacialinės nuogulos – akvaglacialinis smėlis ar žvyras.Glacigeniniai Dainavos svitos dariniai (gIIdn) išplitę labai nevienodai, lokaliai.Glacigeniniai Dainavos svitos moreniniai dariniai – moreninis masyvus priemolis sužvirgždu ir gargždu sudaro lokalinius lęšius ir sluoksnius, kurių storis gali siekti daugiaukaip 10 m (Vaitonis ir kt., 1976; Marcinkevičius ir kt., 1995).Vidurinio pleistoceno tarpmoreniniai dariniai – akvaglacialinis smėlis irlimnoglacialinis aleuritas – slūgso tiriamos teritorijos kvartero nuogulų pjūvio apatinėjedalyje, po Žemaitijos glacigeninėmis nuogulomis. Žemaitijos svitos (gIIžm) moreninispriemolis turi mažiau žvirgždo ir gargždo intarpų už Dainavos moreną (Marcinkevičiusir kt., 1995; Juozapavičius ir Juodkazis, 1987).Medininkų svitos glacigeniniai dariniai (gIImd) sudaro limnoglacialinių,fliuvioglacialinių ir glacialinių nuogulų kompleksą (lgIImd, fIImd, gIImd). Medininkųmoreniniai dariniai – moreninis priesmėlis ir priemolis – yra būdingos rudos ir rusvairudos spalvos ir turi daug nuosėdinių uolienų žvirgždo ir gargždo. Medininkų svitoslimnoglacialinis molis (lgIImd) gręžiniuose pastebėtas šalia tiriamosios teritorijos.Viršutinio pleistoceno Grūdos morena sudaro tiriamos teritorijos geologinio kvarterosistemos pjūvio dalį (gIIIgr). Grūdos moreninis priemolis yra išskirtas Ignalinos AEpramoninės teritorijos geologiniuose pjūviuose. Grūdos moreninės nuogulos sudaroištisinius sluoksnius, kurie yra Baltijos pagrindinės morenos bei Baltijos posvitėskraštinių moreninių darinių pagrindas.Baltijos kraštiniai moreniniai dariniai (gtIIIbl) formuoja gamtinį reljefą, o glacigeninėsnuogulos sudaro IAE statinių natūralų pagrindą. Taigi, Baltijos posvitėsfliuvioglacialinės, limnoglacialinės ir glacialinės nuogulos yra tiriamosios daliesteritorijos natūralūs gruntai, tiriami ir vertinami inžineriniu geologiniu ir geotechniniuaspektu.Kvartero sistemos nuogulų storymės geologinį pjūvį užbaigia dabartinės holoceninėsnuogulos, kurios sudaro silpnų gruntų masyvus. Tai morenos duburiuose susiklostęlimninės nuogulos ir nuosėdos, balų durpės ir sudurpėję gruntai bei sampylų supiltiniaigruntai (tIV) (Jonušas ir kt., 2006).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2547.5-9 pav. Pirmosios aikštelės schematizuotas geologinis- hidrogeologinis pjūvis.Nuogulų genezė:1 – pelkių, 2 – fliuvioglacialinės, 3 – glacialinės nuogulos;tarpmoreniniai spūdiniai vandeningi sluoksniai: 4 – Baltijos–Grūdos, 5 – Grūdos–Medininkų, 6 – Medininkų–Žemaitijos, 7 – Žemaitijos–Dainavos, 8 – Dainavos–Dzūkijos, 9– Dzūkijos fliuvioglacialinių nuosėdų; mažai laidūs sluoksniai (sąlyginės vandensparos):10 – Grūdos, 11 – Medininkų, 12 – Žemaitijos, 13 – Dainavos, 14 – Dzūkijos glacialinės; 15– durpė, 16 – sapropelis; 17 – smėlis, smulkutis smulkus; 18 – smėlis įvairus; 19 –žvirgždas; 20 – aleuritas; 21 – molis; 22 – priemolis; 23 – prekvartero uolienos; 24 –išbandytas gręžinys ir išbandyto horizonto vandens pjezometrinis lygis (skaitmuo –mineralizacija, g/l) (pagal Keraševičių ir Kropą, 2006)Aikštelė Nr. 2Aikštelė Nr. 2 yra vakarinėje Ignalinos atominės elektrinės pramoninės teritorijosdalyje. Aikštelė priklauso Baltijos aukštumų daliai – Aukštaičių aukštumosgeomorfologiniam rajonui, Gaidės kalvotos moreninės pakilumos mikrorajonui.Aikštelės paviršiaus reljefas susiformavo paskutiniojo apledėjimo Baltijos stadijosledyno pakraštyje.Aikštelės žemės paviršiuje ryškėja keletas neaukštų, 3–6 m aukščio kalvelių. Žemėspaviršiaus absoliutinis aukštis žemėja šiaurės kryptimi, Drūkšių ežero link. Aikštelėspaviršius buvo pakeistas Ignalinos AE statybos metu. Šiuo metu aikštelėje yra išlikękeletas elektros srovės paskirstymo stočiai priklausiusių pastatų dalių.Prekvartero uolienos aikštelės teritorijoje buvo tirtos ir kartografuotos tik paskutiniojokompleksinio 1: 50 000 mastelio geologinio kartografavimo metu. Detalesniųgeologinių ir inžinerinių geologinių tyrimų gylis siekė 20 m. Remiantis keleto įvairiųtyrimų rezultatais, iki 20 m gylio kvartero nuogulų storymę sudaro viršutiniojopleistoceno glacigeninės (gIII bl), fliuvioglacialinės (fIII bl) kraštinių darinių nuogulosir šiuolaikinės (holoceno) biogeninės (bIV), limninės (lIV) bei technogeninės (tIV)nuogulos (7.5-10 pav.). Technogeninės nuogulos – tai supiltiniai gruntai, kuriuos sudaroprieš išlyginimą aikštelės paviršiuje slūgsojusios nuogulos.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2557.5-10 pav. Schematizuotas antrosios aikštelės geologinis pjūvis.Glacigenines nuogulas sudaro moreninis priemolis ir priesmėlis. Šios nuogulos slūgso0,5–1,0 m gylyje pietinėje aikštelės dalyje ir 5,5–10 m gylyje šiaurinėje dalyje.Glacigeninių nuogulų bendras vidutinis storis aikštelėje siekia 20–25 m. Šios nuogulossusiformavo paskutiniojo apledėjimo Baltijos stadijos ledyno pakraštyje (gtIII bl) irpriešpaskutiniojo apledėjimo Medininkų ledyne (dugninė morena gII md). Medininkųmoreninės nuogulos slūgso 137–151,2 m absoliutiniame aukštyje. Vietomis aikštelėjeglacigenines nuogulas dengia įvairus fliuvioglacialinis smėlis. Smėlio sluoksnio storisnėra didelis ir kinta nuo 0,5 m didžiojoje aikštelės dalyje iki 5 m negiliuosepaleoįrėžiuose. Sluoksnio slūgsojimo gylis kinta nuo 1,0 iki 9,2 m. Šios smėlingosnuogulos priskiriamos Baltijos stadijos kraštiniams fliuvioglacialiniams dariniams (ftIIIbl). Didžiąją aikštelės žemės paviršiaus dalį dengia technogeninės nuogulos (supiltinisgruntas), kurias sudaro mažo tankumo, vietomis uždurpėjęs dulkingas priemolis.Technogeninių nuogulų (tIV) storis kinta nuo 0,5 iki 11 m. Didžiausias supiltinio gruntostoris yra būdingas šiaurinei aikštelės daliai (Krainiukovas ir kt., 1986).Inžineriniu geologiniu požiūriu pakankamo stiprumo statinių pagrindu gali būtilaikomos tik viršutinio ir vidurinio pleistoceno glacigeninės nuogulos. Naujos AEpastatų statybos vietose silpni biogeniniai, limniniai ir supiltiniai gruntai turės būtinukasti ir pašalinti nuo abiejų aikštelių žemės paviršiaus.7.5.1.4 Tektoniniai lūžiaiNaujos AE apylinkėse nustatyti dviejų tipų tektoniniai lūžiai: ikiplatforminiai –nekertantys nuosėdinės dangos ir platforminiai – kertantys nuosėdinę dangą. Nuosėdinędangą kertantys lūžiai yra sublatuminės, submeridianalios, šiaurės vakarų ir šiaurės rytųkrypčių. Ryškiausiai išsiskiria Drūkšių įlinkio (grabeno) ir Anisimovičių grabeno lūžiųserijos. Drūkšių grabenas, kurio plotis 3–5 km, yra sudėtinga tektoninė struktūra,sudaryta iš trijų 0,5–1,5 km pločio juostų. Vidurinė grabeno <strong>dalis</strong> iškelta ir sudarohorstą. Lūžių ilgis – virš 20 km. Horstą ribojančių lūžių amplitudės – 25–55 m, iššiaurės ir pietų įlinkį (grabeną) ribojančių lūžių amplitudės siekia 10–20 m. Lankoformos Anisimovičių grabeno lūžiai jį suskaldo į beveik lygiagrečias 0,5–0,7 km pločiojuostas, pako-pomis nusileidžiančias rytų – šiaurės rytų kryptimi.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 256Lūžių ilgis yra apie 10 km, amplitudė – 15–60 m. Bendra sprūdžių amplitudė nuoapatinio silūro kraigo yra apie 180 m. Šiaurės Zarasų pakopoje ir Pietinio Drūkšiųpakilimo rytinėje dalyje paplitę submeridianalios krypties lūžiai. Šiaurės Zarasųpakopos rytinė <strong>dalis</strong> submeridianalios krypties lūžių suskaldyta į siaurus 0,5–1,5 kmpločio horstus ir grabenus. Lūžiai – 5–9 km ilgio, jų amplitudės – 10–20 m. PietiniųDrūkšių pakilimo lūžių, ribojančių 0,7–1,75 km pločio Apvardų-Prūto ir Mačioniųgrabenus, ilgis – 13–15 km, amplitudės – 10–25 m.Šiaurės rytų ir šiaurės vakarų krypties lūžiai nustatyti visose NAE apylinkių tektoninėsestruktūrose (blokuose). Jų ilgis kinta nuo 3–5 km iki 15–18 km, amplitudės – 15–20 m(Marcinkevičius ir kt., 1995).Šiaurės Zarasų pakopos blokas, už jo į rytus esantis Anisimovičių grabeno blokas beiRytų Drūkšių pakilimo blokas priklauso stambiai regioninei tektoninei struktūrai –vadinamajam Latvijos balnui, o Pietų Drūkšių blokas – kitai regioninei tektonineistruktūrai – Mozūrijos–Baltarusijos anteklizei. Drūkšių depresijos blokas (grabenas) yrašių regioninių tektoninių struktūrų sandūros zona (Marcinkevičius ir kt., 1995).Šiaurės Zarasų pakopos blokas yra šiauriau Drūkšių ežero. Nuo Drūkšių depresijosbloko jį skiria platuminės krypties Zarasų tektoninis lūžis. Per Drūkšių ežero vidurįsubmeridianalia kryptimi einantis Skirno tektoninis lūžis dalija Šiaurės Zarasų pakoposbloką į dvi <strong>dalis</strong>.Rytų Drūkšių pakilimo blokas yra pietinėje ir šiaurės rytinėje Drūkšių ežero ir pakrantėsdalyje. Iš pietvakarių jį riboja Stankovičių, o iš šiaurės – Zarasų lūžiai.Drūkšių depresijos blokas sudaro lanko pavidalo juostą, kuri tęsiasi iš vakarų įpietryčius per visą IAE rajoną. Blokas suskaidytas žemesnės eilės lūžių ir sudaroneotektoniškai aktyvią grabeno – horsto-grabeno struktūrą. Iš šiaurės Drūkšių depresijosbloką riboja Zarasų ir Stankovičių lūžiai, iš pietų ir pietryčių Drūkšių (<strong>Visagino</strong>) irObolės lūžiai.Pietų Drūkšių blokas užima pietinę Ignalinos AE rajono dalį. Šiaurėje ir šiaurės rytuosenuo Drūkšių depresijos jį skiria Drūkšių (<strong>Visagino</strong>) ir Obolės lūžiai. Pietuose šį blokąriboja Rudžių lūžis, o iš vakarų – meridianinės krypties Smalvos lūžis.Pietų Drūkšių bloką kerta keli submeridianinės krypties vietiniai lūžiai, kurie skaidobloką į nedidelės amplitudės grabeno tipo struktūras – Apvardų–Prūto, Mačionių ir kt.(Marcinkevičius ir kt., 1995).Tiriamos teritorijos tektoniniam vertinimui yra svarbūs platforminiai lūžiai, kurie kertanuosėdinių uolienų storymę. Tokie artimiausi yra Drūkšių depresijos bloką – Drūkšiųgrabeną ir iš pietų ribojantys Drūkšių (<strong>Visagino</strong>) ir iš pietryčių pusės – Obolės lūžiai.Šių lūžių ilgis siekia 20 km, o iš pietų Drūkšių bloką ribojančio Drūkšių (<strong>Visagino</strong>)lūžio amplitudė siekia 10–20 m. Pietų Drūkšių pakilimo bloko rytinėje dalyje yrasubmeridianinės krypties vietinių lūžių, kurių ilgis 5–9 km, o amplitudė – 10–29 m.Pietų Drūkšių pakilimo bloke yra vietinių lūžių, kurių amplitudės Apvardų–Prūto irMačionių grabenuose siekia 10–25 m. Regioninių lūžių sankirta yra Drūkšių ežere, kursusikerta įvairių krypčių giluminiai lūžiai (7.5-11 pav.).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2577.5-11 pav. Ignalinos AE pramoninės teritorijos tektoninė schema. 1– tektoniniai lūžiai; 2–neotektoninės zonos pagal morfometrinę analizę; 3– neotektoninės zonos pagalmorfosruktūrinę analizę (Marcinkevičius ir kt., 1995).Ignalinos AE rajone yra neotektoniškai aktyvių zonų, kurios gali būti lokaliai siejamossu giluminių lūžių zonomis, bet yra šiek tiek persistūmusios lūžių linijų atžvilgiu.Parinktos aikštelės, esančios greta Ignalinos AE energetinių statinių, yra Pietų Drūkšiųstruktūrinio bloko šiaurės rytinėje dalyje. Ši bloko <strong>dalis</strong> yra 4–5 km atstumu nuoDrūkšių (<strong>Visagino</strong>) ir Skirno regioninių lūžių sankirtos. Drūkšių (<strong>Visagino</strong>) regioniniolūžio zona yra apytikriai 1,0 km atstumu nuo pirmosios aikštelės šiaurinės ribos.Apvardų–Prūto ir Mačionių grabenus sudarantys vietiniai giluminiai lūžiai parinktųaikštelių nesiekia.Išvados• regioniniai giluminiai tektoniniai lūžiai, kertantys kristalinį pamatą ir nuosėdiniųuolienų storymę, suskaido Ignalinos AE rajoną į keturis struktūrinius blokus;• parinktos NAE aikštelės yra Pietų Drūkšių struktūrinio bloke, sąlyginai stabiliojeištisinėje monolitinėje šio bloko dalyje;• nuo Drūkšių (<strong>Visagino</strong>) giluminio regioninio lūžio zonos NAE pirmoji aikštelė yraapytiksliai 1,0 km atstumu, o nuo Skirno regioninio lūžio nutolusi per 5–6 km;• atliekant projektinių inžinerinių geologinių tyrimų studijos (patvirtinimo etapą)gręžinių gręžimo darbus būtina numatyti bent vieno gręžinio gylį padidinti ikiUpninkų svitos Ledų posvitės nuosėdinių uolienų slūgsojimo gylio, nes apie vietinio
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 258tektoninio lūžio tikimybę konkrečioje projektuojamo statinio vietoje galima spręstipagal šių uolienų sluoksnio kraigo absoliutinį gylį šiame ir gretutiniuose anksčiaugręžtuose gręžiniuose.7.5.1.5 Neotektoniniai žemės plutos judesiaiPagal morfometrinės ir morfostruktūrinės analizės bei kosminių nuotraukų dešifravimoduomenis galima parodyti, kad neotektoniškai aktyvių linijinių zonų dauguma beveiksutampa su pagal geofizinių metodų ir gręžimo duomenis išskirtų tektoninių lūžiųzonomis arba atskirais lūžiais. Patys aktyviausi lūžiai yra Drūkšių regiono,Anisimovičių gabeno bei Skirno lūžis. Su neotektoniškai aktyviomis linijinėmiszonomis susiję ir siauri paleoįrėžiai, kartais siekiantys beveik 200 m gylį (nuopokvarterinio paviršiaus) (Marcinkevičius ir kt., 1995).Ignalinos AE rajonas regioniniu mastu yra žemės paviršiaus neotektoninio vertikalauskitimo srityje, kuri sudaro 120 × 230 km matmenų ruožą. Šioje srityje žemės paviršiauskilimo greitis sudaro apytiksliai 2 mm per metus (Hidroprojektas, 1981). Lyginant sufundamentiniu Vilniaus reperiu, Ignalinos AE pramoninės teritorijos žemės paviršiausregioninis kilimo greitis siekia 2,5 mm per metus.Bendrame Ignalinos AE rajono žemės paviršiaus neotektoninio vertikalaus kilimo fonedėl tektoninių lūžių vyksta struktūrinių blokų diferenciniai poslinkiai. Šie poslinkiai –vertikalūs ir horizontalūs – yra matuojami įrengtame geodinaminiame poligone. 1988metų ataskaitose apdorotų kompleksinių tyrimų duomenų pagrindu nustatyta(Voskresenskaja ir kt., 1988; Darbo grupės išvados ..., 1988), kad visa Ignalinos AEpramoninė teritorija yra ištisiniame struktūriniame bloke, bet dėl giluminių lūžiųaktyvumo vyksta diferenciniai žemės paviršiaus judesiai Drūkšių grabeno sandūroje suPietų Drūkšių bloku.Vertinant Ignalinos AE pramonės teritorijos seismines sąlygas 1988 m. sudarytabuvusios SSSR valstybinė komisija konstatavo, kad IAE rajone nepakanka tyrimų, tarpjų ir geodezinių, dabartiniam tektoninių lūžių aktyvumui analizuoti. Tokių geodeziniųtyrimų duomenys yra vienas iš kokybinių rodiklių vertinant Ignalinos AE geodinaminėsrizikos laipsnį. Tyrimų tikslai buvo suformuluoti taip: ar Ignalinos AE rajone giluminiaitektoniniai lūžiai yra aktyvūs, ar tektoninių lūžių aktyvumo sukelti žemės paviršiausposlinkiai nekelia grėsmės veikiantiems branduolinės energetikos objektams, jųeksploatacinei saugai.Dabartiniams vertikaliesiems žemės paviršiaus poslinkiams matuoti 1989 m. įrengtasgeodinaminis poligonas (Juknelis ir kt., 1990). Ignalinos AE geodinaminį poligonąsudaro precizinės niveliacijos tinklas (Zakarevičius, 1999), kuris apima apie 110 km 2plotą, esantį Drūkšių ežero dubumoje ir aprėpiantį Ignalinos AE pramoninę teritoriją.Geodeziniai preciziniai matavimai atlikti 1989, 1990, 1991, 1992 ir 1994 metais.Vertikaliųjų žemės paviršiaus poslinkių matavimo duomenys grafine išraiška pateikti7.5-12 paveiksle.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2597.5-12 pav. Matavimų geodinaminiame poligone rezultatai.Iš geodinaminio poligono reperių vertikaliųjų poslinkių galima išaiškinti, kad poligonoteritorijoje vertikalieji žemės paviršiaus judesiai yra diferencijuoti pagal blokus. Ryškiaipagal tektoninius blokus reperių poslinkiai išsiskiria pagal giluminį Drūkšių lūžį.Šiaurinio ir pietinio blokų tarpusavio vertikaliųjų poslinkių amplitudė per tyrimųlaikotarpį nuo 1989 iki 1994 m. buvo apie 5 mm (Zakarevičius, 1999). Šiaurinis blokaskyla pietinio atžvilgiu. Pastebėta vertikaliųjų poslinkių krypties inversija – vienų metųmatavimų ciklo duomenys rodo tam tikros vietos kilimą, kitų metų matavimo cikloduomenys rodo toje vietoje reperį pasislenkant žemyn (Zakarevičius, 1999). Kadangiskirtingi struktūriniai teritorijos blokai apriboti giluminių tektoninių lūžių, galima darytiprielaidą, kad vyksta atskirų blokų posvyriai. Matavimų rezultatai liudija, kad žemėspaviršiaus judesių diferenciacija Ignalinos AE rajone susijusi su tektoniniais lūžiaisapribotais struktūriniais blokais. Geodeziniais preciziniais matavimais nustatytiposlinkiai yra ne tik žemės paviršiaus, bet ir kristalinio pamato blokų diferenciniųvertikalių judesių išraiška. Todėl teigiama (Voskresenskaja ir kt., 1988; Zakarevičius,1999), kad Ignalinos AE rajone aktyvūs tektoniniai procesai vyksta ir šiuo metu. Tačiauabsoliutūs poslinkių dydžiai, sudarantys per trejus metus apie 5 mm amplitudę irkaitaliojantys poslinkių vektoriaus linkmę, praktiškai yra nykstamai maži. Gal būtsvarbesnė šių geodinaminių poslinkių tyrimo išvada yra ta, kad dviejų regioniniųtektoninių struktūrų sandūroje esanti Ignalinos AE pramoninė teritorija, esanti netoliesenuo tektoninių lūžių sankirtos Drūkšių ežere, seismingumo <strong>vertinimo</strong> aspektu yrapadidinto jautrumo zonoje.Iš pateiktų duomenų matyti, kad tiriamos teritorijos vertikaliųjų neotektoninių žemėspaviršiaus poslinkių intensyvumą geriausiai reprezentuoja matavimai, atlikti 21 ir 23taškuose. Matyti, kad matavimų ciklų duomenys rodo esant 21 taško nuoseklaus kilimo
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 260tendenciją. Kilimo amplitudė sudaro apie plius du milimetrus per 1989–1992 m.laikotarpį. 23-čiojo taško vertikalių poslinkių inversijos nustatytos 1989–1991 m.laikotarpiu ir sudarė beveik pusės milimetro amplitudę, o 1989–1992 m. suminėvertikalaus poslinkio vektoriaus amplitudė neviršijo vieno milimetro. Tokiosabsoliutinės išmatuotų poslinkių skaitmeninės vertės liudija, kad tiriamoji teritorija nėraaktyvių tektoninių lūžių zonoje, o žemės paviršiaus diferencijuotą nykstamai mažosamplitudės kilimą sukelia geodinaminiai procesai, vykstantys gretimame Drūkšiųįlinkio grabene.Pastaraisiais metais užbaigtas ir Ignalinos AE rajono žemės paviršiaus horizontaliųjųdiferencinių poslinkių matavimas preciziniais geodeziniais būdais. Atlikushorizontaliųjų poslinkių tyrimus nustatyta, kad Ignalinos AE rajono blokinė sandarapasitvirtina su labai aukšta tikimybe.Matavimai parodė, kad Ignalinos AE rajone ir apie Drūkšių ežerą įrengtamegeodinaminiame poligone didžiausių santykinių horizontalių poslinkių kryptys sutampasu geologiniais metodais išaiškintų tektoninių lūžių kryptimis (Stanionis, 2005).Preciziniai geologiniai matavimai, atlikti 1992–1994 metais, parodė, kad Ignalinos AErajone metinės didžiausio pailgėjimo vertės sudaro dešimtmilijoninę dalį, o einant išpietvakarių į šiaurės rytus spaudimo zona pereina į tempimo zoną. Visa Ignalinos AEpramoninė teritorija yra bendrojo tektoninio gniuždymo zonoje (Stanionis, 2005).Taigi, horizontalių žemės paviršiaus poslinkių preciziniai matavimai parodo, kad naujosAE pirmosios aikštelės teritorija yra veikiama tektoninio gniuždymo (7.5-13 pav.).Didžiojo svarbiausiojo įtempio kryptis beveik sutampa su meridianine, todėlgniuždomasis įtemptumas yra statmenas Drūkšių ežerą kertančiam Drūkšių (<strong>Visagino</strong>)regioniniam lūžiui.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2611 – seisminis tyrimas, 2 - aeromagnetinis tyrimas, 3 – morfostruktūrinė analizė. Kiti: 4 -Ignalinos atominė elektrinė, 5 – GPS taškai, 6 – pagrindinės apkrovos (1 – maksimaluspagrindinės apkrovos pokytis, 2 – minimalus pagrindinės apkrovos pokytis)7.5-13 pav. Žemės plutos svarbiausio tektoninio įtempio struktūra (pagal Juknelį ir kt.,1990).Išvados• žemės paviršiaus poslinkių precizinių geodezinių matavimų duomenys patvirtinageologinių tyrimų išvadą apie blokinę žemės gelmių sandarą Ignalinos AE rajone;• šie tyrimai ir matavimai patvirtina prielaidas apie Drūkšių (<strong>Visagino</strong>) ir Skirnotektoninių lūžių aktyvumą;• preciziniai matavimai parodė, kad pirmojoje aikštelėje žemės paviršiaus poslinkiaiyra nykstamai maži, kad tam tikru laikotarpiu vertikalių poslinkių vektorius keičiasavo linkmę – žemės paviršius tai kyla, tai leidžiasi;• preciziniai matavimai aikštelėje Nr. 2 nebuvo atliekami;• horizontalių poslinkių matavimai paliudija apie nykstamai mažas santykinesdeformacijas ir nykstamai mažus deformacijų gradientus;• dabartinių žemės paviršiaus judesių pobūdis rodo, kad aikštelės yra pakankamuatstumu nuo Drūkšių (<strong>Visagino</strong>) tektoninio lūžio sankirtos su tektoniniu Skirno lūžiu
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 262ir patenka į gniuždomojo įtemptumo sritį piečiau Drūkšių (<strong>Visagino</strong>) tektoniniolūžio zonos.7.5.1.6 Seisminis aktyvumasLietuvos teritorija tradiciškai traktuojama kaip aseisminė arba labai mažo seismingumosritis. Tą apsprendžia geologinės sandaros ypatumai (ankstyvojo prekambrokonsolidacijos Žemės pluta) bei didžiulis nuotolis iki aktyvių tektoninių sričių. Tačiauturimi istoriniai ir dabartiniai duomenys rodo, jog gretimuose Lietuvai kraštuose yrabuvę juntamų žemės drebėjimų (7.5-14 pav.).7.5-14 pav. Baltijos kraštų seismingumas: apskritimai – istoriniai įvykiai nuo 1616 iki 1965m.; šešiakampiai – tektoniniai įvykiai, užregistruoti nuo 1965 iki 2004 m.; trikampiai –veikiančios seisminės stotys.Paskutiniai 4,4 ir 5,0 magnitudės (pagal Richterio skalę) stiprumo žemės drebėjimaibuvo užfiksuoti Rusijos Kaliningrado srities teritorijoje 2004 m. rugsėjo 21 d. Juosužfiksavo pasaulinės seisminės stotys, taip pat Ignalinos AE seisminio monitoringostotis.Pagal istorinius duomenis nuo 1616 m. 250 km spinduliu apie Ignalinos AE yra buvę 19žemės drebėjimų (PNIIIS, Maskva, 1988). 1999 m. IAE apylinkėse, vykdant elektrinėssaugumo projektus, buvo įrengtos 4 seisminio monitoringo stotys (žr. 7.5-14 pav.). Nuoto laiko Lietuvos geologijos tarnyba pagal susitarimą su IAE apdoroja ir analizuojašiose stotyse surenkamus duomenis.Naujas VATESI normatyvinis dokumentas „Seisminio poveikio branduolinėsenergetikos objektams analizės reikalavimai, P-2006-01“ (Valstybės žinios, 2006, Nr.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 26387-3447) nustato branduolinės energetikos objektų konstrukcijų, sistemų ir komponentųprojektavimo ir analizės reikalavimus bei rekomendacijas, siekiant užtikrinti jų saugąįvykus žemės drebėjimui.TATENA saugos standartuose (TATENA saugos vadovas Nr. NS-G-3.3, 2002; TATENAsaugos reikalavimai Nr. NS-R-3, 2003; TATENA saugos vadovas Nr. NS-G-1.6, 2003)nustatyti reikalavimai atominių elektrinių ir kitų branduolinės energetikos objektųstatybos aikštelių seismingumui įvertinti ir kiekybiškai apibūdinti žemės virpesiųprojektinius parametrus bei gruntų seismines kategorijas.TATENA saugos standartuose (TATENA saugos reikalavimai Nr. NS-R-3, 2003;TATENA saugos vadovas Nr. NS-G-1.6, 2003) atsižvelgiama, kad vykstant žemėsdrebėjimui AE statinys virpa kartu su geologiniu pagrindu, t.y. kartu su gruntų masyvu,į kurį remiasi statinys. Todėl vertinant seismingumą vertinama visa sistema “statinys–pagrindas”. Todėl būtina nagrinėti du aspektus.Pirmasis aspektas – kaip virpantis žemės drebėjimo metu pagrindas veikia statinioseisminius poslinkius. Tektoninių pagrindo plyšių poslinkiai gali sukelti AE statiniųgriūtį. Todėl tiesiog virš tektoninių plyšių statyti AE yra draudžiama (TATENA saugosserija Nr. 110, 1993). Kiti poveikiai AE statiniams priklauso ir nuo statiniųkonstrukcijos, išdėstymo ir jų dinaminių charakteristikų. Bet labai svarbios yra pagrindogruntų sudėties, sandaros, vandeningumo ir fizinės būklės charakteristikos, kuriosapibūdina gruntų seismines kategorijas.Antrasis aspektas – pagrindo gruntų laikomosios gebos įvertinimas ir nuosėdųdeformacijos, kurias sukelia nuolatinės ir seisminės apkrovos. Seismiškai patvarių AEstatinių ir įrenginių projektavimo esminis principas yra griežtai laikytis TATENAsaugos standartų nuostatų, kad būtų išvengta radiologinių avarijų, kurias gali sukeltibranduolinės energetikos objektų sugriovimai vykstant žemės drebėjimui.Kadangi atominė jėgainė yra potencialiai pavojingas radiacinės saugos aspektubranduolinės energetikos objektas, būtina garantuoti jo apsaugą nuo seisminių poveikių.Tačiau nėra prasmės nepagrįstai didinti seisminį patvarumą tų statinių ir įrenginių, kuriųsugriovimas nesukelia radiologinės avarijos. Taigi, TATENA saugos filosofija –kiekvienam atominės jėgainės elementui keliami seisminio patvarumo saugosreikalavimai yra skirtingo lygmens. Nustatytos skirtingos AE statinių ir įrenginiųpatvarumo kategorijos susiejamos su radiacine sauga. Aukščiausios kategorijos yrabranduolinio reaktoriaus statiniai.Taigi, kiekvienai seisminio patvarumo statinių kategorijai nustatomi skirtingi pavojingointensyvumo ir tikimybės virpesių lygiai, kurie gali pasireikšti galimo žemės drebėjimometu toje konkrečioje AE aikštelėje.TATENA saugos standartai nustato, kad kiekvienai parinktai AE aikštelei turi būtiįvertinti du seisminių virpesių, kuriuos su tam tikra nustatyta tikimybe toje aikštelėjegali sukelti žemės drebėjimas, lygmenys:• SL-1 (seismingumo lygmuo 1), kuris atitinka Rusijos Federacijos standartų seisminįlygmenį PZ (projektnoje zemletriasenije), JAV vadinamą santrumpa OBE(Operating Basis Earthquake – pagrindinis darbinis žemės drebėjimas), DidžiojeBritanijoje vadinamą DBE (Design Basis Earthquake);• SL-2 (seismingumo lygmuo 2), kuris atitinka Rusijos federacijos MRZ(maksimalnoje rasčiotnoje zemletriasenije), JAV vadinamą SSE (Safe ShutdownEarthquake – saugaus sustabdymo žemės drebėjimo lygmuo), Didžiojoje BritanijojeSSE ar BDBE (Beyond Design Basis Earthquake).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 264Seismingumo lygmuo SL-1 yra toks tikėtinai didžiausias seisminių grunto virpesiųlygmuo AE aikštelėje, kai galima nutraukti elektros ar šilumos energijos gamybąnesustabdant reaktoriaus, o tik pakeičiant jo eksploatacijos būklę. TATENA nustato,kad vertinant tokio lygmens žemės drebėjimo lygmenį, jo pasikartojimo tikimybė yra10 -2 1/metai. Tai yra, tokio lygmens grunto seisminius poslinkius gali sukelti žemėsdrebėjimas, kuris gali įvykti bet kuriuo laiko momentu bet vieną sykį per 100 metų.Taigi, galimai didžiausias seisminių virpesių intensyvumas AE aikštelėje, kurį galisukelti SL-1 stiprumo žemės drebėjimas, turi nustatytą tikimybę, kad gali įvykti toskonkrečios AE eksploatavimo laikotarpiu.Seismingumo lygmuo SL-2 yra įmanomai stipriausio žemės drebėjimo sukeltųseisminių virpesių lygmuo AE aikštelėje, kai dar įmanoma saugiai sustabdytibranduolinį reaktorių. Pagal VATESI dokumentą P-2006-01 (Valstybės žinios, 2006,Nr. 87-3447) SL-2 – seismingumo lygmuo, kurio tikimybė per reaktoriauseksploatavimo metus yra didesnė už intervalo nuo 1 × 10 -3 iki 1 × 10 -4 (vidutinių verčių)arba nuo 1 × 10 -4 iki 1 × 10 -5 (medianos) ribą. Taigi, SL-2 seismingumo lygmuo nustatodidžiausią įmanomą seisminių virpesių intensyvumą, kurį AE aikštelėje gali sukeltitokio stiprumo žemės drebėjimas, kurio galimybės negalima atmesti net ir tuo atveju,kai jo tikimybė yra nykstamai maža.Seismingumo lygmenys SL-1 ir SL-2, kaip ir žemės drebėjimų intensyvumas, nusakomibalais pagal tarptautinę 12-os balų skalę MSK-64 (1964 metų Medvedevo–Šponhojerio–Karniko skalę) arba pagal tapačią 12-os balų 1998 metų Europosmakroseisminę skalę EMS–98.AE statinių ir įrenginių seisminių deformacijų riziką didina pagrindo gruntų prastosseisminės charakteristikos, kurios priklauso nuo gruntų sudėties, vandeningumo irfizinės būklės. Gruntų storymės kategorizuojamos. Seisminiu aspektu yra pavojingiausitrečiosios seisminės kategorijos gruntai (Statybos techninis reglamentas STR 1.04.02:2004; PN AE G-5-006-87; Statyba seisminiuose rajonuose, SNiP P-7-81, 1995). Jei AEaikštelės 10-ties metrų grunto storymėje jos pusę ar daugiau sudaro trečiosios seisminėskategorijos gruntai, AE aikštelės seismingumo lygiai didinami vienu balu. Taivadinamasis AE aikštelės seismingumo lygmens įvertinimas atsižvelgiant į gruntųsąlygas.Ignalinos AE teritorijos seismingumo dabar galiojantis įvertinimas paremtas oficialiaišvada, kurią parengė SSSR ministrų tarybos 1988-09-22 nutarimu Nr.1886 P sudarytadarbo grupė Ignalinos AE aikštelės seisminėms sąlygoms įvertinti (Darbo grupėsišvados ..., 1988). Vadovaujantis TATENA saugos standartų reikalavimais buvoišsamiai išnagrinėti Ignalinos AE aikštelės geologinių, tektoninių, geofizinių,geodezinių, seismologinių, hidrogeologinių, inžinerinių-geologinių bei inžineriniųseisminiųtyrimų duomenys. Šių duomenų nagrinėjimo pagrindu buvo nustatytiIgnalinos AE aikštelės seismingumo lygmenys PZ (SL-1) ir MRZ (SL-2) balais pagalMSK-64 skalę atsižvelgiant į gruntų sąlygas (t.y. įvertinant III-sios seisminėskategorijos gruntų buvimą AE statinių pagrinduose).Darbo grupė, atsižvelgdama, kad Ignalinos AE aikštelėje statinių pagrindų storymėsviršutinę 10-ties metrų dalį sudaro III-sios seisminės kategorijos gruntai, nustatė 6 balų(pagal MSK – 64 skalę) seismingumo lygmenį PZ, kas atitinka 6 balų lygmenį SL-1pagal MSK-64 ar EMS-98 skalę. Darbo grupė nustatė 7 balų (pagal MSK-64 skalę)seismingumo lygmenį MRZ, kas atitinka 7 balų lygmenį SL-2 pagal MSK-64 ar EMS-98 skalę (Darbo grupės išvados ..., 1988).1988 metų birželio- spalio mėnesiais Maskvos gamybinio ir mokslo tyrimo institutoPNIIIS specialistai atliko instrumentinius seismingumo tyrimus ir Ignalinos AE
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 265aikštelės seisminį mikrorajonavimą (Voskresenskaja ir kt., 1988). Atliktų instrumentiniųtyrimų duomenų pagrindu buvo įvertinti kiekybiniai seisminiai parametrai ir atliktasseisminis mikrorajonavimas, aprėpęs ir tiriamosios teritorijos plotą.Pagal seisminio mikrorajonavimo duomenis nustatyta, kad tiriamosios teritorijosseismingumo lygmuo PZ (SL-1) yra 6 balai pagal MSK-64 skalę, įvertinus, kadviršutinę gruntų masyvo 10 metrų storymę sudaro trečiosios seisminės kategorijosgruntai. Tiriamosios teritorijos seismingumo lygmuo MRZ (SL-2) yra 7 balai pagalMSK-64 skalę, įvertinus, kad viršutinėje 10 metrų storymėje yra trečiosios seisminėskategorijos gruntų (Voskresenskaja ir kt., 1988; Michailičenko ir kt., 1989). PagalTATENA saugos standartuose pavartotas santrumpas tiriamasis teritorijos seismingumolygmuo SL-1 yra 6 balai pagal MSK-64 skalę (arba EMS – 98 skalę), o seismingumolygmuo SL-2 yra 7 balai pagal MSK-64 skalę (arba EMS-98 skalę).Instrumentinių matavimų ir modeliavimo būdais atliktas seisminių charakteristikųįvertinimas pateiktas instituto PNIIIS ataskaitoje apie Ignalinos AE aikštelės ir paskirųjos dalių seismingumą (Voskresenskaja ir kt., 1988; Michailičenko ir kt., 1989). Pagalpateiktus duomenis seisminių virpesių parametrus tiriamoje teritorijoje galimaapibūdinti tokiomis vertėmis (Voskresenskaja ir kt., 1988):• kritinis pagreitis a max = 0,0375 g PZ (SL-1) seismingumo lygmeniui;• kritinis pagreitis a max = 0,075 g MRZ (SL-2) seismingumo lygmeniui.Sąjunginio projektinio ir mokslo tyrimo kompleksinės energetinės technologijosinstituto (VNIPIET) 1989 m. parengtoje analitinėje ataskaitoje tiriamojoje teritorijojetaikomas 3-sis seisminis modelis, kurį apibūdina grunto vidutinis tankis ρ = 2,2 Mg×m -3 , skersinių bangų sklidimo greitis v s = 400 m×s -1 , išilginių bangų sklidimo greitis v p =1400 m×s -1 (Michailičenko ir kt., 1989).Gruntų storymės, slūgsančios iki 10 m gylio, dinaminės charakteristikos:• skersinių bangų sklidimo greitis v s =,250–270 m×s -1 ;• išilginių bangų sklidimo greitis v p = 1080–1125 m×s -1 ;• dinaminis Puasono skaičius v d = 0,45–0,46;• dinaminis Jungo modulis E d = 365–450 MPa;• dinaminis Kulono modulis G d = 125–160 MPa;• santykinė disipacija D p = 0,5–0,85.Gruntų storymės, slūgsančios giliau už 10 m, suvidurkintos dinaminės charakteristikos:• skersinių bangų sklidimo greitis v s = 380 m×s -1 ;• išilginių bangų sklidimo greitis v p = 1140 m×s -1 ;• dinaminis Puasono skaičius v d = 0,43;• dinaminis Jungo modulis E d = 800 MPa;• dinaminis Kulono modulis G d = 300 MPa;• santykinė disipacija D p = 0,60.Taigi, vertinant seisminių poveikių sukeliamas AE statinių pagrindų deformacijas,gruntų masyvų geologinė sandara idealizuotai suprastinama: priimama hipotezė, kad AEstatinio pagrindas susideda iš begalinės tįsos horizontalių sluoksnių, gruntai nagrinėjamikaip tiesiškai deformuojama klampiai tampri terpė, o deformacinės gruntųcharakteristikos vienodos tam tikro sluoksnio ribose.Išvados
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 266• Ignalinos AE pramonės teritorijos seisminės sąlygos yra išsamiai ištyrinėtoskompleksiniais metodais, atliktas seisminis mikrorajonavimas, kurio duomenimisgalima vadovautis nustatant tiriamosios teritorijos seismingumo lygmenis;• išmatuoti ir nustatyti gruntų storymių seisminiai parametrai atitinka TATENAsaugos standartų reikalavimus seismingumo tyrimų metodams ir metodikoms;• išaiškinta, kad viršutinę 10-ties metrų grunto storymės dalį sudaro mažai atsparūstrečiosios seisminės kategorijos gruntai;• atsižvelgiant į trečiosios seisminės kategorijos gruntų dominavimą tiriamosiosteritorijos viršutinėje geologinio pjūvio dalyje, seisminio mikrorajonavimo darbų irtyrimų duomenys leido nustatyti 6 balų seismingumo lygmenį PZ (SL-1) ir 7 balųseismingumo lygmenį (SL-2) pagal MSK-64 (ar EMS-98) makroseisminę skalę;• atliktų instrumentinių seisminių tyrimų Ignalinos AE antrosios eilės statybosaikštelėse rezultatai leidžia apibūdinti gruntų storymių apibendrintas seisminescharakteristikas naujos AE aikštelėse.7.5.2 Siūlomų aikštelių palyginimasTiesioginis naujos AE statybos ir eksploatacijos poveikis žemės gelmėms gali būtisusijęs su gruntų ir gruntinio vandens cheminės sudėties ir savybių pokyčiais bei gruntosutankėjimu ir suslūgimu po planuojamais pastatais.Abiejų aikštelių geologinės sąlygos yra gana panašios. Pirmosios aikštelės žemėspaviršius yra išlygintas. Pažemėjimuose slūgsojusios durpės yra visiškai ar iš daliespašalintos, o jų vietoje šiuo metu slūgso supiltinis gruntas. Antrojoje aikštelėje žemėspaviršius nėra visiškai išlygintas, jame išsiskiria keletas neaukštų kalvelių. Gilesniuosepažemėjimuose slūgso supiltinis gruntas. Durpės nėra pilnai pašalintos. Silpnų gruntųtūris antrojoje aikštelėje yra didesnis. Tiek supiltinis gruntas, tiek limninės ar pelkiųnuogulos nėra pakankamo stiprumo pagrindas naujos AE statiniams ir turi būti pašalinti.Naujos atominės elektrinės statyba ir eksploatacija nepaveiks gilesnių žemės gelmiųsluoksnių ir spūdinio vandens. Detalesnis poveikio vandeniui vertinimas yrapateikiamas 7.3 skyriuje, o poveikio dirvožemiui vertinimas –7.4 skyriuje.Lūžių zonose dėl vertikalių žemės paviršiaus judesių skirtumų gali vykti statiniųpagrindo ir kitų konstrukcijų pleišėjimas, kas savo ruožtu gali padidinti avarijų riziką.Todėl nauja AE turi būti statoma ant stabilaus pagrindo, kuris nėra suskaidytastektoninių lūžių.Struktūrinės tektoninės naujos AE regiono sąlygos yra gana sudėtingos. Įvairiaistyrimais buvo nustatyta, kad vertikalūs žemės paviršiaus judesiai yra susiję su kristaliniopamato ir nuosėdinės dangos lūžiais apribotų tektoninių blokų aktyvumu. Vertikaliųžemės plutos judesių santykinė amplitudė gali siekti 2 mm per metus. Preciziniaigeologiniai matavimai parodė, kad Ignalinos AE rajone metinės didžiausio pailgėjimovertės sudaro dešimtmilijoninę dalį, o einant iš pietvakarių į šiaurės rytus spaudimozona pereina į tempimo zoną. Visa Ignalinos AE pramoninė teritorija yra bendrojotektoninio gniuždymo zonoje.Abi siūlomos aikštelės yra tame pačiame gana stabiliame tektoniniame bloke. Aikštelėseslinkių absoliučios vertės yra praktiškai be galo mažos ir neigiamas poveikis dėltektoninių slinkimų naujos AE statybai ir eksploatavimui nelaukiamas. Tačiau antrosiosaikštelės teritoriją šiaurės vakarų-pietryčių kryptimi kerta tektoninis lūžis, kuriolokalizacija buvo nustatyta pagal seisminius duomenis geologinio kartografavimo metu.Jei šis lūžis tikrai yra, antrojoje aikštelėje gali būti sudėtinga parinkti pastatų vietas taip,kad jie būtų pakankamai toli nuo to lūžio. Antroje aikštelėje būtina atlikti detalesnius
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 267tyrimus, kad būtų pagrįstas jos tinkamumas naujos AE statybai. Pirmoji aukštelė pagalturimus duomenis yra tinkamesnė naujos AE statybai.7.5.3 <strong>Poveikio</strong> sumažinimo priemonėsSvarbiausia neigiamo poveikio mažinimo priemonė yra tinkamas projektas. Naujos AEprojektas atitiks visus TATENA rekomendacijų ir Lietuvos teisės aktų saugosreikalavimus.Naujos AE reaktorius ir kiti pastatai bus suprojektuoti ir pastatyti taip, kad išliktųstabilūs numatomo stiprumo žemės drebėjimo atveju. Neigiamo poveikio dėl vertikaliųar horizontalių žemės plutos tektoninių judesių bus išvengta, tinkamai suprojektavusstatinius.Visi galimi neigiami aplinkos kokybės pokyčiai bus stebimi. Atominės elektrinėsaplinkos monitoringo programa apims hidrogeologinius, geocheminius ir geodeziniusplanuojamos elektrinės aikštelėje. Jei kurio nors aplinkos komponento kokybės pokyčiaiviršytų leistiną lygį (pavyzdžiui, avarijos atveju), šis aplinkos komponentas busatkuriamas techninėmis priemonėmis.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2687.6 BIOLOGINĖ ĮVAIROVĖ7.6.1 Dabartinė aplinkos būklė7.6.1.1 Bendra biologinės įvairovės charakteristika ir svarbiausios vertybėsVertinant naujos atominės elektrinės (naujos AE ir NAE) poveikį biologinei įvairoveišiame darbe daugiausiai buvo analizuojama Lietuvos Respublikos teritorija, esanti30 km spinduliu aplink Tumelinos gyvenvietę (Drūkšių ežero vakarinė pakrantė).Toliau šiame darbe analizuojama teritorija bus vadinama NAE regionu. Šis regionas yraAukštaitijos aukštumoje ir patenka į Baltijos aukštumos fizinį-geografinį regioną.Aukštesnes ir sausesnes regiono vietas dengia miškai. Reljefas banguotas, gausu ežerų.NAE regionas priklauso Mišrių miškų biomo Taigos regionui. Didžioji jo <strong>dalis</strong>priklauso Rytų Baltijos provincijos Rytinės Lietuvos ežeringajai ir Šiaurinės Nalšiosaukštumų dalims.Biologinės įvairovės požiūriu NAE regione yra keletas labai svarbių ekologiniųkompleksų: Drūkšių ežero, Smalvos ir Smalvykščio ežerų su aplinkinėmis šlapžemėmis,Antalieptės marios (ant Šventosios upės įrengta Antalieptės hidroelektrinės vandenssaugykla), Pušnies pelkė ir kai kurie kiti.Regiono klimatas – kontinentinis. Čia klimato rodiklių metiniai svyravimai šalyjedidžiausi. Metų sezonai keičiasi greičiausiai, žiemos ilgiausios ir šalčiausios, o vasara iraugalų vegetacijos laikotarpis yra trumpiausi.Šiame poveikio <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> (PAV) darbe aptariamos ir vertinamos tokiosbiologinės įvairovės vertybės:• Tarptautinės svarbos NATURA 2000 tinklo ir kitos biologinės įvairovės apsaugaiskirtos saugomos teritorijos;• Tikslinės [qualifying] paukščių rūšys (į ES Direktyvos 79/409/EEC I priedąįtrauktos rūšys, kurių populiacijoms apsaugoti turi būti steigiamos (įsteigtos)paukščių apsaugai svarbios teritorijos (PAST); tikslinės rūšies sąvoka darbevartojama tik kalbant apie konkrečią PAST);• Kitos paukščių rūšys, įtrauktos į ES Direktyvos 79/409/EEC I priedą (kuriųpopuliacijoms apsaugoti Lietuvoje steigiamos paukščių apsaugai svarbios teritorijos(PAST));• Tikslinės [qualifying] augalų ir gyvūnų rūšys (į ES Direktyvos 92/43/EEC II priedąįtrauktos rūšys, kurių populiacijoms apsaugoti turi būti steigiamos buveinių apsaugaisvarbios teritorijos (BAST); tikslinės rūšies sąvoka darbe vartojama tik kalbant apiekonkrečią BAST);• Kitos augalų ir gyvūnų rūšys (į ES Direktyvos 92/43/EEC II priedą įtrauktos rūšys,kurių populiacijoms apsaugoti steigiamos buveinių apsaugai svarbios teritorijos(BAST);• Tikslinės [qualifying] gamtinės buveinės (į ES Direktyvos 92/43/EEC I priedąįtrauktų tipų buveinės, kurioms apsaugoti turi būti steigiamos buveinių apsaugaisvarbios teritorijos (BAST); tikslinės buveinės sąvoka darbe vartojama tik kalbantapie konkrečią BAST);• Kitos gamtinės buveinės, įtrauktos į ES Direktyvos 92/43/EEC I priedą, kuriomsapsaugoti steigiamos buveinių apsaugai svarbios teritorijos (BAST);• Rūšys įtrauktos į ES Direktyvos 92/43/EEC IV priedą;• Rūšys įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą (LRK);
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 269• Agreguojančios [angliškai – aggregated] gyvūnų rūšys (kolonijinės, migracijų metuformuojančios sankaupas ir pan.);• Medžiojamos rūšys.Taigi, šiame darbe biologinės įvairovės vertybėmis buvo laikomos gyvūnų ir augalųrūšys (jų vietinės populiacijos), taip pat vertingų tipų gamtinės buveinės, kuriomsapsaugoti pagal ES direktyvas 79/409/EEC ir 92/43/EEC turi būti steigiamos saugomosteritorijos; šalyje retos ir nykstančios rūšys, kurių išsaugojimui jos yra įrašytos įLietuvos raudonąją knygą (LRK), ir taip pat kai kurios kitos žmonių bendruomenėms,visuomenei svarbios saugomos rūšys.7.6.1.2 NATURA 2000 saugomų teritorijų tinklo apžvalgaVertybės, svarbios kuriant NATURA 2000 saugomų teritorijų tinkląEuropinis ekologinis tinklas ,,NATURA 2000” yra Europos Bendrijų saugomų teritorijųtinklas. Jis yra kuriamas, formuojamas įgyvendinant ES Direktyvas 79/409/EEC ir92/43/EEC. Svarbiausias NATURA 2000 saugomų teritorijų tinklo kūrimo tikslas yraretų rūšių ir buveinių, kurioms Europoje gresia išnykimas, išlikimo užtikrinimas.Remiantis 1979 m. balandžio 2 d. Bendrijos Direktyva 79/409/EEC dėl laukiniųpaukščių apsaugos (toliau – Paukščių direktyva arba ES Paukščių direktyva) jos I priedenurodytų rūšių apsaugai tinkamiausiuose plotuose steigiamos ,,Paukščių apsaugaisvarbios teritorijos” (PAST; angliškai – “Special Protection Areas” (PASTs)). Į šiosdirektyvos I priedą yra įtrauktos paukščių rūšys, kurioms gresia išnykimas, kurios yrajautrios specifiniams jų buveinių pokyčiams, o taip pat retos ir kitokios rūšys, kuriosnusipelno ypatingo dėmesio dėl jų specifiškų buveinių.Remiantis ES Paukščių direktyvos 4 straipsniu (jo 2-ju paragrafu) reguliariaimigruojančių paukščių rūšių, kurios nėra įtrauktos į I priedą, apsaugai reikia taip patimtis analogiškų priemonių. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas šlapynių, šlapžemiųišsaugojimui. Šalys ES narės taip pat privalo užkirsti kelią PAST užteršimui ir jųbuveinių kokybės pabloginimui bei vengti paukščių trukdymo.Įgyvendinant 1992 m. gegužės 21 d. Bendrijos Direktyvą 92/43/EEC dėl natūraliųbuveinių ir faunos bei floros apsaugos (toliau – Buveinių direktyva arba ES Buveiniųdirektyva) turi būti steigiamos buveinių apsaugai svarbios teritorijos (BAST; angliškai –Special Areas for Conservation (SACs)). Prieš steigiant BAST, remiantis moksliniaistyrimais parenkamos vietovės, atitinkančios buveinių apsaugai svarbių teritorijųkriterijus (angliškai – Sites of Community Importance (SCIs)). Vietovių, atitinkančiosbuveinių apsaugai svarbių teritorijų kriterijus, sąrašas yra pateikiamas EuroposKomisijai (EK). Po to, kai šį buveinių apsaugai svarbių teritorijų kriterijus atitinkančiųvietovių sąrašą patvirtina EK, jas priimta vadinti bendrijos svarbos teritorijomis (BST).Bendrijos svarbos teritorijų pagrindu šalys narės privalo steigti buveinių apsaugaisvarbias teritorijas.Vietovės, atitinkančios buveinių apsaugai svarbių teritorijų kriterijus, tenkina BASTišskyrimo kriterijus, kurie yra patvirtinti Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2005m. birželio 15 d. įsakyme Nr. 1-302 (Žin., 2005, Nr. 105-3908). Pagal ES Buveiniųdirektyvą, šalys narės, taikydamos įvairias priemones, turėtų užtikrinti, kad NATURA2000 tinklo saugomų teritorijų natūralių gamtinių buveinių ir rūšių buveinių kokybėnepablogės ir neatsiras veiksnių, kurie trikdytų (veiktų neigiamai) rūšis, kurių vietospopuliacijoms apsaugoti šios teritorijos yra įsteigtos.Pagal Lietuvos Respublikos saugomų teritorijų įstatymą (24 straipsnis, 2 paragrafas;Žin., 1993, Nr. 63–1188; 2001, Nr. 108-3902), pirmiausiai yra steigiama nacionalinė
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 270saugoma teritorija. Vėliau jai gali būti suteikiamas PAST arba vietovės, atitinkančiosbuveinių apsaugai svarbių teritorijų kriterijus, statusas, ar steigiama bendrijos svarbosteritorija, arba buveinių apsaugai svarbi teritorija. Europos Komisija jau yra patvirtinusivietovių, atitinkančių buveinių apsaugai svarbių teritorijų kriterijus, arba BST sąrašą.Minėtų BST išskyrimo teisinis pagrindas yra 2005 m. birželio 15 d. LietuvosRespublikos aplinkos ministro įsakymas Nr. D1-302 (Žin., 2005, Nr. 105-3908).NAE regiono NATURA 2000 tinklo saugomos teritorijosRegione yra 8 NATURA 2000 tinklui priklausančios bendrijos svarbos teritorijos(BST). Jos yra vertingos gamtinių buveinių, augalų ir gyvūnų apsaugai NAE regione(7.6-1 pav. ir 7.6-1 lent.).Remiantis literatūriniais šaltiniais, daugiausiai biologinės įvairovės vertybių NAEregione yra susitelkę NATURA 2000 tinklo teritorijose. Todėl šiame NAE poveikio<strong>aplinkai</strong> vertinime didžiausią dėmesį ir skyrėme NATURA 2000 tinklo teritorijoms.Dauguma BST yra vakarinėje NAE regiono dalyje ir yra išsidėstę rytų-vakarų ašieskryptimi. Gražutės regioninio parko ir Dietkauščiznos pievų BST į NAE regionąpatenka tik dalinai.7.6-1 lent. NATURA 2000 tinklo teritorijos, svarbios buveinių, augalų ir gyvūnųapsaugai (BST) NAE regione ir svarbiausios žinios apie jų ribas.Vietovės pavadinimas Plotas, haRibų trumpa charakteristikaDrūkšių ežeras 3611 Ribos nustatytos pagal specialųžemėlapį. Jos beveik sutampa suDrūkšių ežero PAST ribomis.Smalvelės upė iršlapžemėsSmalvos ir Smalvykščioežerai ir pelkėsGražutės regioninisparkas547 Ribos sutampa su Smalvoshidrografinio draustinio ribomis. Jostaip pat beveik sutampa ir su Smalvosšlapžemių komplekso PAST ribomis.2225 Ribos sutampa su Smalvokraštovaizdžio draustinio ribomis.26125 Ribos sutampa su Gražutės regioninioparko ribomis, išskyrus rekreacinės,žemės ūkio bei kitos (gyvenamosios)paskirties prioriteto funkcines zonas. Jiapima Šiaurės rytinės Gražutėsregioninio parko dalies PAST.Pušnies pelkė 779 Ribos sutampa su Pušniestelmologinio draustinio ribomis.Rūžo ežeras 205 Ribos nustatytos pagal specialųžemėlapį.Gervelės pelkė 373 Ribos nustatytos pagal specialųžemėlapį.Dietkauščiznos pievos 147 Patenka į Dysnos hidrografinį draustinį(<strong>dalis</strong> draustinio). Ribos nustatytospagal specialų žemėlapį.Vietovės kodasNATURA 2000tinklo duomenųbazėje<strong>LT</strong>ZAR0029<strong>LT</strong>ZAR0026<strong>LT</strong>ZAR0025<strong>LT</strong>ZAR0024<strong>LT</strong>IGN0001<strong>LT</strong>IGN0026<strong>LT</strong>IGN0017<strong>LT</strong>IGN0004
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 271*Oficialus (lietuviškas) pavadinimas, saugomos teritorijos kodas bei plotas pateikiami remiantisNATURA 2000 standartine duomenų forma, naudojama NATURA 2000 tinklo duomenų bazėje, skirtojepaukščių apsaugai svarbioms teritorijoms (PAST), bendrijos svarbos teritorijoms (BST) ir buveiniųapsaugai svarbioms teritorijoms (BAST).Šakeliškės pievų BST tik ribojasi su NAE. Aukštaitijos nacionalinis parkas yra vos užkelių kilometrų į pietryčius nuo NAE (7.6-2 pav. jo ribos pažymėtos raudona spalva).Šios dvi už NAE regiono ribos esančios saugomos teritorijos darbe detaliau nebuvoanalizuojamos.Iš 8 NATURA 2000 tinklui priklausančių BST, 3 saugomos teritorijos yra tarptautinėsreikšmės paukščių apsaugai svarbios teritorijos (PST), 5 teritorijos yra pilnai ar dalinainacionalinės svarbos saugomos teritorijos, dvi teritorijos yra vandens telkinių apsaugoszonos (teritorijų apsaugos reglamentas yra daugiausiai skirtas aplinkinių sausumosteritorijų apsaugai ir yra orientuotas palaikyti tinkamą vandenų kokybę), ir vienateritorija yra kol kas dar nepriskirta saugomoms teritorijoms.7.6-3 lentelėje pateikta informacija rodo, kad NAE regione esančios bendrijos svarbosteritorijos (BST) yra tarptautiniu mastu svarbios saugant įvairias miškų, pelkių ir pievųbuveines, ūdros (Lutra lutra), kelių rūšių bestuburių bei augalų vietines populiacijas.7.6-1 pav. NATURA 2000 tinklo bendrijos svarbos teritorijos (BST), vertingos buveinių,augalų ir gyvūnų apsaugai NAE regione (regiono perimetras pažymėtas mėlyna spalva).Bendrijos svarbos teritorijos: 1 – Drūkšių ežeras; 2 – Smalvelės upė ir šlapžemės; 3 –Smalvos ir Smalvykščio ežerai ir pelkės; 4 – Gražutės regioninis parkas; 5 – Pušniespelkė; 6 – Rūžo ežeras; 7 – Gervelės pelkė; 8 –- Dietkauščiznos pievos; 9 – Šakeliškėspievos.NAE regione yra 4 NATURA 2000 tinklo paukščių apsaugai svarbios teritorijos(PAST), vertingos vietos paukščių praktinei apsaugai (7.6-2 pav. ir 7.6-2 lent.).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 272Šių PAST įsteigimo teisinis pagrindas yra 2004 m. balandžio 8 d. LR Vyriausybėsnutarimas Nr. 399 (2006 m. rugsėjo 25 d. LR Vyriausybės nutarimo Nr. 819 redakcija;Žin., 2006, 92-3635).Dauguma PAST yra vakarinėje NAE regiono dalyje ir yra išsidėstę Rytų-Vakarų ašieskryptimi. Gražutės regioninio parko šiaurės rytinės dalies PAST užima tik Gražutėsregioninio parko teritorijos dalį. Aukštaitijos nacionalinis parkas yra vos už keliųkilometrų į pietryčius nuo NAE ribos (7.6-2 pav.; jo riba pažymėta raudona spalva).7.6-2 lent. NATURA 2000 tinklo paukščių apsaugai svarbios teritorijos (PAST),vertingos paukščių apsaugai NAE regione ir svarbiausios žinios apie jų ribas.*Vietovės pavadinimas Plotas, haRibų trumpa charakteristikaDrūkšių ežeras 3612,33 Ribos nustatytos pagal specialų žemėlapį.Dalis teritorijos yra saugoma pagal LRteisinius aktus.Dysnų ir Dysnykščioapyežerių šlapžemiųkompleksasSmalvos šlapžemiųkompleksasŠiaurės rytinė Gražutėsregioninio parko <strong>dalis</strong>4016,56 Ribos nustatytos pagal specialų žemėlapį.Dalis teritorijos yra saugoma pagal LRteisinius aktus.538 Ribos sutampa su Smalvos hidrografiniodraustinio ribomis. Jos beveik sutampa suSmalvelės upės ir šlapžemių BST ribomis.5699,85 Šiaurės rytinės Gražutės regioninio parkodalies PAST apima Gražutės regioninioparko teritorijos dalį. Ribos nustatytospagal specialų žemėlapį.Vietovės kodasNATURA 2000tinkloduomenųbazėje<strong>LT</strong>ZARB003<strong>LT</strong>IGNB004<strong>LT</strong>ZARB002<strong>LT</strong>ZARB004* Oficialus (lietuviškas) pavadinimas, saugomos teritorijos kodas bei plotas pateikiami remiantisNATURA 2000 standartine duomenų forma, naudojama NATURA 2000 tinklo duomenų bazėje, skirtojepaukščių apsaugai svarbioms teritorijoms (PAST), bendrijos svarbos teritorijoms (BST) ir buveiniųapsaugai svarbioms teritorijoms (BAST).Iš 4 NATURA 2000 tinklui priklausančių PAST, 3 vietovės yra tarptautinės reikšmėsbendrijos svarbos teritorijos (BST), vertingos buveinių ir rūšių apsaugai ir 2 vietovėsyra nacionalinės svarbos saugomos teritorijos. Dvi teritorijos yra vandens telkiniųapsaugos zonos. Jų apsaugos reglamentas yra daugiausiai skirtas aplinkinių sausumosteritorijų apsaugai ir yra orientuotas palaikyti tinkamą vandenų kokybę.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2737.6-2 pav. NATURA 2000 tinklo paukščių apsaugai svarbios teritorijos (PAST) NAEregione: 1 – Drūkšių ežeras; 2 – Smalvos šlapžemių kompleksas; 3 – Šiaurės rytinėGražutės regioninio parko <strong>dalis</strong>; 4 – Dysnų ir Dysnykščio apyežerių šlapžemiųkompleksas (regiono perimetras pažymėtas mėlyna spalva).Svarbiausios (tikslinės) vertybės, saugomos paukščių apsaugai svarbiose teritorijose(7.6-4 lent.) rodo, kad NAE regiono PAST yra tarptautiniu požiūriu vertingos įvairiųekologinių grupių paukščių populiacijoms. Jose saugomų rūšių paukščių svarbiausiosveisimosi ir maitinimosi buveinės yra vandens telkiniai (pvz., didysis baublys (Botaurusstellaris ir juodakaklis naras (Gavia arctica)), miškai (žvirblinė pelėda (Glaucidiumpasserinum)), atviras agrarinis kraštovaizdis (griežlė (Crex crex)) ir mišrios teritorijos,kuriose yra vandens telkinių su pelkėmis ir pievomis apylinkėse (juodoji žuvėdra(Chlidonias niger)).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2747.6-3 lent. NATURA 2000 tinklo dalies, skirtos buveinių apsaugai (BST) NAEregione, svarbiausios vertybės.Vietovėspavadinimas 1KodasNATURA2000 tinkloduomenųbazėjeVertybių kiekis 1(vietinėsSvarbiausios vertybės 2 populiacijosdydis; teritorijosplotas)Drūkšių ežeras <strong>LT</strong>ZAR0029 Ūdra (Lutra lutra) 6–10 ind.Smalvelės upė iršlapžemėsSmalvos irSmalvykščioežerai ir pelkės<strong>LT</strong>ZAR0026 Ūdra (Lutra lutra)1–5 ind.<strong>LT</strong>ZAR0025 3140 Ežerai su menturdumblių bendrijomis 354,59 ha9010* Vakarų taiga 265,94 ha7140 Tarpinės pelkės ir liūnai 265,94 ha91D0 Pelkiniai miškai88,7 ha9080 Pelkėti lapuočių miškai 88,7 ha7230 Šarmingos žemapelkės 88,7 ha7210 Žemapelkės su šakotąja ratainyte 88,7 ha3160 Natūralūs distrofiniai ežerai 53,2 haDvilapis purvuolis (Liparis loeselii)251–500 ind.Žvilgančioji riestūnė (Drepanocladusvernicosus)Gražutės <strong>LT</strong>ZAR0024 3130 Mažai mineralizuoti ežerai su būdmainių 105 haregioninis parkasaugalų bendrijomis7140 Tarpinės pelkės ir liūnai 69,6 ha7120 Degradavusios aukštapelkės 27,2 ha3140 Ežerai su menturdumblių bendrijomis 18,4 ha91D0 Pelkiniai miškai10,9 ha6210 Stepinės pievos* 1,0 ha6120* Karbonatinių smėlynų smiltpievės 6,4 haDidysis auksinukas (Lycaena dispar)Vėjalandė šilagėlė (Pulsatilla patens)251–500 ind.Gervelės pelkė <strong>LT</strong>IGN0017 7120 Degradavusios aukštapelkės 50 ha91D0 Pelkiniai miškai95 haPušnies pelkė <strong>LT</strong>IGN0001 6230* Rūšių turtingi briedgauryna 7,9 ha6430 Eutrofiniai aukštieji žolynai 39,7 ha7140 Tarpinės pelkės ir liūnai 237,9 haRūžo ežeras <strong>LT</strong>IGN0026 Plačioji dusia (Dytiscus latissimus)Pūslėtoji aldrūnė (Aldrovanda vesiculosa) >10 000 ind.Dietkauščiznos <strong>LT</strong>IGN0004 6410 Melvenynai 4 hapievos6430 Eutrofiniai aukštieji žolynai 4 ha6450 Aliuvinės pievos 14 ha6510 Šienaujamos mezofitų pievos 1 ha7230 Šarmingos žemapelkės 21 ha9080* Pelkėti lapuočių miškai 4 haDvilapis purvuolis (Liparis loeselii)51–100 ind.1 – Oficialus (lietuviškas) pavadinimas, saugomos teritorijos kodas bei plotas pateikiami remiantisNATURA 2000 standartine duomenų forma, naudojama NATURA 2000 tinklo duomenų bazėje, skirtojepaukščių apsaugai svarbioms teritorijoms (PAST), bendrijos svarbos teritorijoms (BST) ir buveiniųapsaugai svarbioms teritorijoms (BAST).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2752 – Svarbiausios vertybės dažniausiai nurodomos remiantis teisiniais aktais, kurių pagrindu paskelbtivietovių, atitinkančių BAST kriterijus bei bendrijos svarbos teritorijų sąrašai. Kai kuriais atvejais vertybėspateikiamos ir remiantis NATURA 2000 standartinėmis duomenų formomis, naudojamomis NATURA2000 tinklo duomenų bazėje, skirtoje paukščių apsaugai svarbioms teritorijoms (PAST), bendrijossvarbos teritorijoms (BST) ir buveinių apsaugai svarbioms teritorijoms (BAST). Taip buvo daromatuomet, kai formose buvo nurodyta daugiau vertybių (įrašyti nauji duomenys (informacija)). Skaičiai –buveinių tarptautiniai kodai. Žvaigždute pažymėtos prioritetinės buveinės.7.6-4 lent. NATURA 2000 tinklo teritorijų, įsteigtų paukščių apsaugai NAE regione(PAST) svarbiausios (tikslinės) vertybės ir jų gausa.*Vietovės pavadinimas 1KodasNATURA2000 tinkloduomenųbazėjeVertybių gausa 1Svarbiausios (tikslinės) (vietinėsvertybės 2 populiacijosdydis)Drūkšių ežerasDysnų ir Dysnykščio apyežeriųšlapžemių kompleksasSmalvos šlapžemių kompleksasŠiaurės rytinė Gražutės regioninioparko <strong>dalis</strong><strong>LT</strong>ZARB003 Didysis baublys (Botaurusstellaris)10 patinų<strong>LT</strong>IGNB004 Griežlė (Crex crex) 30 patinų<strong>LT</strong>ZARB002 Juodoji žuvėdra(Chlidonias niger)<strong>LT</strong>ZARB004 Juodakaklis naras (Gaviaarctica)40 perinčių porų3 perinčios porosŽvirblinė pelėda(Glaucidium passerinum)4-5 perinčios poros* Oficialus (lietuviškas) pavadinimas, saugomos teritorijos kodas bei plotas pateikiami remiantisNATURA 2000 standartine duomenų forma, naudojama NATURA 2000 tinklo duomenų bazėje, skirtojepaukščių apsaugai svarbioms teritorijoms (PAST), bendrijos svarbos teritorijoms (BST) ir buveiniųapsaugai svarbioms teritorijoms (BAST).1 Svarbiausios vertybės dažniausiai nurodomos remiantis teisiniais aktais, kurių pagrindu paskelbtivietovių, atitinkančių BAST kriterijus bei bendrijos svarbos teritorijų sąrašai. Kai kuriais atvejais vertybėspateikiamos ir remiantis NATURA 2000 standartinėmis duomenų formomis, naudojamomis NATURA2000 tinklo duomenų bazėje, skirtoje paukščių apsaugai svarbioms teritorijoms (PAST), bendrijossvarbos teritorijoms (BST) ir buveinių apsaugai svarbioms teritorijoms (BAST). Taip buvo daromatuomet, kai formose buvo nurodyta daugiau vertybių (įrašyti nauji duomenys, informacija).Juodakaklis naras (Gavia arctica) ir žvirblinė pelėda (Glaucidium passerinum) yra labaireti paukščiai Lietuvoje, todėl jų populiacijų apsauga yra ypatingai svarbi taip pat irnacionaliniu požiūriu. Šalyje turimais duomenimis (Kurlavičius, Raudonikis, 2001)vietinė mažiausia juodakaklio naro (Gavia arctica) populiacija yra vos 3 poros. Šiosrūšies apsaugos Lietuvoje požiūriu NAE regionas (ypač Šiaurės rytinės Gražutėsregioninio parko dalies PAST) yra svarbiausias. Besiveisianti žvirblinės pelėdos(Glaucidium passerinum) populiacija šalyje taip pat palyginti maža (minimum 50 porų;Kurlavičius, Raudonikis, 2001). Taigi, NAE regione besiveisianti populiacija kai kuriaismetais gali sudaryti net iki 10 % visos šalies populiacijos. Kitų tikslinių paukščių rūšiųregioninės populiacijos sudaro žymiai mažesnę dalį nuo jų šalies populiacijų.7.6.1.3 Atskirų NAE regiono NATURA 2000 teritorijų aprašymasŠioje darbo dalyje NATURA 2000 teritorijos charakterizuojamos detaliau. Pirmiauaprašomos BST vietovės, o po to ir PAST. Didžiausias dėmesys skiriamas Drūkšiųežero NATURA 2000 teritorijoms (BST ir PAST), kadangi numatoma, jog labiausiairealus NAE poveikis bus Drūkšių ežerui ir artimiausioms jo apylinkėms.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 276BST vietovė: Drūkšių ežeras (<strong>LT</strong>ZAR0029)Drūkšių ežeras yra didžiausias ežeras Lietuvoje. Jo plotas Lietuvos Respublikoje yraapie 3611 ha. Kita ežero <strong>dalis</strong> priklauso Baltarusijai. Viso ežero plotas yra 4480 ha.Teritorijos centro koordinatės pagal Grinvičą yra 26 34 57 rytų ilgumos ir 55 37 19vakarų platumos. Vietovėje vyrauja vandenys (7.6-5 lent.). Didžiausias ežero gylis yra31 m.Kadangi numatoma, jog didžiausias galimas NAE poveikis teks Drūkšių ežerui, tai šiNATURA vietovė, lyginant su kitomis šio regiono saugomomis teritorijomis, aprašomažymiai detaliau.7.6-5 lent. Drūkšių ežero BST biotopų struktūra pagal NATURA 2000 duomenųbazės informaciją* (LR Aplinkos ministerija).Biotopų tipaiDalis nuo bendroBST ploto, %Vidaus vandens telkiniai (stovintis vanduo, tekantis vanduo) 58Aukštapelkės, liūnai, žemapelkės 3Grūdinių laukai 4Kita ariama žemė 6Plačialapių lapuočių miškai 6Mišrūs miškai 16Kitos žemės (tame tarpe: miestai, gyvenvietės, keliai, dykvietės, kasybos7vietos, pramonės objektų užimti plotai)Viso: 100* Šioje ir kitose panašiose lentelėse pateikiami duomenys iš NATURA 2000 saugomų teritorijų tinkloduomenų bazės (4 skyrius; vietovės aprašymas). Ši informacija naudinga norint geriau suprasti saugomosteritorijos biotopų struktūrą.Ryšys su kitomis NATURA tinklo teritorijomis: Drūkšių ežero BST ribojasi su kitaNATURA 2000 teritorija – Smalvos šlapžemių komplekso PAST (<strong>LT</strong>ZARB002) irSmalvelės upės ir šlapžemių BST (<strong>LT</strong>ZAR0026). Tuo pačiu Drūkšių ežero BST išorinėsribos beveik pilnai sutampa su Drūkšių ežero PAST (<strong>LT</strong>ZARB003) ribomis.NATURA 2000 vertybės, kurių apsaugai įsteigtos saugomos teritorijos: SvarbiausiasDrūkšių ežero BST įsteigimo tikslas yra apsaugoti tikslinės rūšies - ūdros (Lutra lutra),kuri yra įrašyta į ES Buveinių direktyvos II priedą, vietinę populiaciją. Jos vietinępopuliaciją sudaro 6–10 individų. Remiantis naujausiais duomenimis (Švažas ir kt.,2008) Drūkšių ežero BST yra 8 subarealai, kuriuose ūdros (Lutra lutra) registruojamosdažniausiai (7.6-3 pav.). Šie subarealai faktiškai yra ūdros (Lutra lutra) svarbiausiosbuveinės. Remiantis žiniomis apie ūdrai (Lutra lutra) būdingą elgesį galima teigti, kadjudėdamos (migruodamos) tarp tinkamiausių buveinių bei dispersijos metu josdaugiausiai renkasi vandens telkinių pakrantes ir įvairius upelius. Vis tik apie buveinėsnaudojimą ir ūdros (Lutra lutra) Drūkšių ežero populiacijos gausos dinamiką detaliainėra žinoma.Pagal NATURA 2000 tinklo duomenų bazėje talpinamą informaciją, kirtiklis (Cobitistaenia) yra kita šios saugomos teritorijos tikslinė vertybė. Jis ežere yra įprasta žuvųrūšis.Kitos rūšys / žinduoliai: Trys Drūkšių ežero BST gyvenančios žinduolių rūšys yraįrašytos į ES Buveinių Direktyvos II priedą. Vilkas (Canis lupus) į šią teritoriją užklystaatsitiktinai. 2006-2008 m. pavienės lūšys (Lynx lynx) registruotos Zarasų bei vienas
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2777.6-3 pav. Drūkšių ežero BST ir PAST tikslinių biologinių vertybių (išskyruskirtiklio (Cobitis taenia)) radvietės. Spalvotos figūros apytikriai rodo vertybėmssvarbias vietas (patinėlių giedojimo (veisimosi) vietas, radvietes bei dažniausiainaudojamas buveines). Gelsva spalva parodytos ežero pakrantėse susiformavęPhragmitetea ir Potamogenetea (Nymphaea) augalų bendrijos (Vilniausuniversiteto Ekologijos instituto 2006-2007 m. ir L. Raudonikio (2008 m.) duomenys.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 278individas – Ignalinos rajonuose. Daroma išvada, kad NAE regionas nėra labai svarbusšiam gyvūnui (Švažas ir kt., 2008). Panašiai kaip ir visoje Lietuvoje, NAE regione,bebras (Castor fiber) yra įprastas žinduolis. Regione 2006–2008 m. priskaičiuota nuo1100 iki 2700 individų.Ežero apylinkėse gyvena retas, į Lietuvos raudonąją knygą įrašytas šermuonėlis(Mustela erminea). Drūkšių ežero BST gyvena dar kitos trys žinduolių rūšys, įrašytos įLRK. Ūdra (Lutra lutra) yra įtraukta į ES Buveinių Direktyvos II priedą ir yra tikslinėrūšis. Baltasis kiškis (Lepus timidus) yra retas, bet stebimas reguliariai. Beržinė sicista(Sicista betulina) retai aptinkama pievose ir aplinkiniuose miškuose (Švažas ir kt.,1999). Rudųjų nakvišų (Nyctalus noctula) kolonija jų veisimosi metu buvo rasta Tilžėsgyvenvietėje. Taip pat regione keletą kartų stebėtas natuzijaus šikšniukas (Pipistrellusnathusii). Abi minėtos rūšys yra įrašytos į LRK.Kitos rūšys / varliagyviai ir ropliai: NAE regione registruota 10 varliagyvių ir 5 ropliųrūšys (Rana temporaria, R. arvalis, R. lessonae, R. esculenta, Bufo bufo, B. calamita,Pelobates fuscus, Bombina bombina, Triturus vulgaris, T. cristatus; Lacerta vivipara, L.agilis, Anguis fragilis, Vipera berus ir Natrix natrix; Švažas ir kt., 2008).2006 m. iki 3 km nuo IAE atstumu buvo rastos dvi retos varliagyvių rūšys, įrašytosBuveinių Direktyvos II priede (skiauterėtasis tritonas (Triturus cristatus) ir kūmutė(Bombina bombina)). Šios dvi rūšys, o taip pat Bufo calamita yra įtrauktos į LRK. 5rūšys (Triturus cristatus, Bombina bombina, Rana arvalis, Rana lessonae, Pelobatesfuscus, Lacerta agilis) yra įrašytos į ES Buveinių Direktyvos IV priedą (Švažas ir kt.,2008). Arti IAE kūmutės (Bombina bimbina) apgyvendina ne tik natūralius, bet iržmonių veiklos smarkiai pažeistus vandens telkinius. Skiauterėtasis tritonas (Trituruscristatus) rastas Tumeliuos miške rūšiai tipiškoje buveinėje labai arti IAE.Kitos rūšys / vabzdžiai: Drūkšių ežere ir jo apylinkėse rasta daugiau nei 1500 rūšiųvabzdžių (Švažas ir kt., 2008). Entomologinių vietovės tyrimų metu taip pat rastasausumos vabzdžių, kurie yra įrašyti į LRK. Šarvuotoji skėtė (Leucorrhinia pectoralis)yra įrašyta į ES Buveinių Direktyvos II priedą. Baltakaktė skėtė (Leucorrhinia albifron)(Odonata) ir didysis auksinukas (Lycaena dispar) yra taip pat įrašytos į ES BuveiniųDirektyvos IV priedą bei į LRK. Žirgeliai Odonata yra ekologiškai susiję su vandenstelkiniais. NAE apylinkėse jie yra daugiausiai susiję su Drūkšių ežeru. Pavieniaiindividai yra rasti pietvakarinėje ežero dalyje netoli Yliškės. Pavieniai didiejiauksinukai (Lycaena dispar; Lepidoptera, Lycaenidae) buvo randami visame regionepievose netoli nuo vandens telkinių (Švažas ir kt., 2008).Didysis puošniažygis (Carabus coriaceus) (Coleoptera, Carabidae) yra taip pat įtrauktasį LRK. Nedidelės šio vabalo populiacijos rastos Tilžės miške. Pavieniai machaonų(Papilio machaon; Lepidoptera, Papilionidae) individai pastoviai kasmet randami Tilžėsir <strong>Visagino</strong> gyvenviečių apylinkėse. Baltajuostis melsvys (Aricia eumedon, Lepidoptera,Lycaenidae) atsitiktinai randamas visame regione šlapiose pievose. Pievinis satyriukas(Coenonympha tullia; Lepidoptera, Nymphalidae) gyvena pievose netoli <strong>Visagino</strong>gyvenvietės. Pastarosios rūšys yra rašytos į LRK (Švažas ir kt., 2008).Rhyssella obliterata ir Phytodietus geniculatus (Hymenoptera, Ichneumonidae) buvorastos Smalvelės upės slėnio pievoje netoli Drūkšių ežero. Tai vienintelė šių rūšiųradimvietė šalyje (Švažas ir kt., 2008).Drūkšių ežero apylinkėse rasta ir daugiau vabzdžių rūšių. Pvz., Carabus convexus(Coleoptera, Carabidae) yra reta rūšis Lietuvoje. Šis vabalas gyvena daugiausiaipamiškėse, miškuose palei vandens telkinius. Jis rastas miškingoje vietoje netoliSmalvelės upelio. Sospita vigintiguttata (Coleoptera, Coccinellidae) taip pat rastasmiške palei Smalvelės upelį. Stenoptinea cyaneimarmorella (Lepidoptera, Tineidae) ir
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 279Parornix traugotti (Lepidoptera, Gracilariidae) drugiai rasti Visagine. Tai vienintelė šiųdviejų rūšių radimvietė šalyje. Drugys Caryocolum tischeriella (Lepidoptera,Gelechiidae) rastas Tilžės gyvenvietėje. Tai taip pat vienintelė vieta, kur šis vabzdisšalyje rastas. Deja, manoma, kad ši rūšis šiuo metu jau yra išnykusi. Gausi Buckleriapaludum (Lepidoptera, Pterophoridae) vietinė populiacija buvo rasta Mištautųgyvenvietėje prie Bedugnio ežero. Melitaea phoebe (Lepidoptera, Nymphalidae) drugysrastas pievoje Smalvelės upės slėnyje netoli Drūkšių ežero ir arti pagrindinio IAEpastato. Temelucha arenosa (Hymenoptera, Ichneumonidae) taip pat rasta Smalvelėsupės slėnyje netoli Drūkšių ežero (Švažas ir kt., 2008).Labai netoli IAE taip pat rastos kelios retos vabzdžių rūšys. Pvz., baltajuostis melsvys(Aricia eumedon) rastas Drūkšių ežero pakrantėje apie 2 km atstumu nuo IAE. Didysisauksinukas (Lycaena dispar) rastas pievoje apie 2,5 km atstumu į pietus nuo IAE.Kitos rūšys / vėžiagyviai: Literatūroje nurodoma (Švažas ir kt. 1999; Raudonikis,Kurlavičius, 2000), kad Drūkšių ežere gyvena keletas reliktinių gyvūnų rūšių. Jamerandami reliktiniai vėžiagyviai Mysis oculata relicta ir Pallasiola quadrispinosa yraįrašyti į LRK.Kitos rūšys / flora: Čia randama retų bei įrašytų į LRK (Balevičienė, Sinkevičienė ir kt.,1997) augalų rūšių, pvz., eraičininė nendrūnė (Scolochloa festucacea, įrašyta į LRK),Zanichelia palustris, Alisma gramineum, Nitella opaca (retos rūšys; kurias reikėtųsaugoti). Šie augalai, išskyrus siauralapį dumblialaiškį (Alisma gramineum), anksčiaunet dominavo ežero makrofitų bendrijose. Taip pat nemažai retų į LRK įrašytųsausumos augalų rūšių rasta Drūkšių ežero apylinkėse (Švažas ir kt., 2008). Pvz.,dvilapis purvuolis (Liparis loeselii), baltijinė gegūnė (Dactylorhiza baltica),Dactylohiza incarnata, lieknasis švylys (Eriophorum gracine), melsvasis gencijonas(Gentiana cruciata), Juncus stygius, šakotoji ratainytė (Cladium mariscus), Carexheleonastes. Žvilgančioji riestunė (Hamatocaulis vernicosus) yra ne tik įrašyta į LRK,bet taip pat yra įtraukta į ES Buveinių Direktyvos II priedą. Dauguma retų augalų rūšiųrasta Drūkšių ežero pakrantėse, gretimose šlapynėse bei pievose (7.6-4 pav.).Ilgalaikių detalių botaninių tyrimų metu išaiškinti kai kurie augmenijos pokyčiai. Pvz.,iki IAE paleidimo (1979–1983 m. tyrimai) buvo rastos 95 vandens augalų rūšys.Konstatuota, kad Nitella flexilis, Chara filiformis, eraičininė nendrinė (Scolochloafestucaceae) tuo metu buvo retos rūšys (Švažas ir kt., 2008).Kitos rūšys / grybai, kerpės: Drūkšių ežere ir jo apylinkėse rastos kai kurios retosmakromicetų rūšys, įrašytos į LRK (Švažas ir kt., 2008), pvz., Russula aurata,Melanoleuca turrita ir Tricholoma inocyboides.IAE regionas pažymi biologinės įvairovės turtingumu. Lyginant su kitomis šaliesvietomis, šiame regione ji ištyrinėta labiau. Ilgalaikių kompleksinių tyrimų metu (1979–1983 m.) Drūkšių ežere ir apylinkėse (apytikriai 0,5 km atstumu nuo jo) visoužregistruota 213 agarikoidinių makromicetų (Agaricales) ir 120 rūšių Aphyllophorales,33 rūšys dyskomicetų, 29 rūšys kerpių ir susijusių grybų rūšių ir 31 rūšis vandens grybų(Švažas ir kt., 2008).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2807.6-4 pav. Kai kurių retų augalų paplitimas Drūkšių ežero BST (Švažas ir kt.,2008); spalvoti taškai rodo retų rūšių augalų kartografavimo vietas.Gamtinės buveinės: Drūkšių ežere ir jo apylinkėse rastos kai kurios vertingos į ESBuveinių Direktyvos I priedą įrašytos gamtinės buveinės: 4 tipų pievos (6210*, Stepinėspievos; 6410, Melvenynai; 6450, Aliuvinės pievos ir 6510, Šienaujamos mezofitųpievos); vieno tipo miškai (9080*, Pelkėti lapuočių miškai); dviejų tipų pelkės (7140,Tarpinės pelkės ir liūnai; 7230, Šarmingos žemapelkės) ir dviejų tipų vandens telkinių
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 281buveinės (3140, Ežerai su menturdumblių bendrijomis ir 3150, Natūralūs eutrofiniaiežerai su plūdžių arba aštrių bendrijomis). Pievų buveinės koncentruojasi Dūkštos irSmalvelės upelių slėniuose netoli Drūkšių ir Karoliniškių ežerų. Pelkių buveinės yradaugiausiai susitelkę Smalvelės upelio slėnyje ir arti Drūkšių bei Karoliniškių ežerų(7.6-5 pav. ir 7.6-6 pav.). Šiame PAV darbe naudojomės Drūkšių ežero ir jo apylinkiųvertingų buveinių, įtrauktų į ES Buveinių Direktyvos I priedą kartografavimoduomenimis (Švažas ir kt., 2008).Pastarųjų metų svarbiausi augmenijos pokyčiai: 1993–1997 m., kuomet veikė du IAEgeneratoriai, atlikti botaniniai tyrimai leido išaiškinti kai kuriuos ežero augalų bendrijųpokyčius. Buvo padaryta išvada, kad IAE terminio ežero teršimo įtakoje labai suklestėjoCladophora rūšys. Šie dumbliai dengė visus kitus panirusius augalus. 6–7 m gylyje jiebeveik visur augo virš panirusių augalų. Ežero pakraščiuose susidarė 10–500 m pločiohelofitų juostos. Tačiau didžiojoje ežero dalyje šios juostos buvo vis dar fragmentiškos(ypač šiaurinėje, rytinėje, pietinėje ir šiaurės vakarinėje dalyse, kur bangų mūša yradidžiausia; Balevičienė, Sinkevičienė ir kt., 1997).Ilgalaikių detalių botaninių tyrimų metu išaiškinti kai kurie augmenijos pokyčiai. Pvz.,iki IAE paleidimo (1979–1983 m. tyrimai) buvo rastos 95 vandens augalų rūšys.Konstatuota, kad Nitella flexilis, Chara filiformis, Scolochloa festucaceae tuo metubuvo retos rūšys (Švažas ir kt., 2008).Specialių ežero botaninių tyrimų metu 1996–1997 m. (Balevičienė, Sinkevičienė ir kt.,1997) rastos tik 69 vandens augalų rūšys. Nustatytos 27 skirtingos augalų asociacijos,daugiausiai priskiriamos vyraujančioms Potamogetonetea pectinati, Phragmiteteaaustralis ir Charetea fragilis augalų bendrijų klasėms.Medžiojami gyvūnai: IAE regionas svarbus kai kuriems medžiojamiems žinduoliams.Briedžių (Alces alces) populiacija Ignalinos ir Zarasų rajonuose sudaro apie vienąšeštadalį šalies populiacijos (tuo tarpu minėti rajonai kartu užima tik apie 4.4 % šaliesploto). Kitų medžiojamų žvėrių, tokių kaip stirnų (Capreolus capreolus), tauriųjų elnių(Cervus elaphus) bei šernų (Sus scrofa) vietinės populiacijos IAE regione, lyginant su jųšalies populiacijomis, nėra didelėsBST vietovė: Smalvelės upė ir šlapžemės (<strong>LT</strong>ZAR0026)Šios saugomos teritorijos išorinės ribos sutampa su Smalvo hidrografinio draustinio irbeveik sutampa su Smalvos šlapžemių komplekso PAST (<strong>LT</strong>ZARB002) ribomis.Vietovės plotas yra apie 547 ha. Teritorijos centro koordinatės pagal Grinvičą yra 26 2720 rytų ilgumos ir 55 38 09 vakarų platumos. Saugomoje teritorijoje vyrauja šlapžemėsir miškai (7.6-6 lent.). Smalvelės upės ir šlapžemių BST yra tiesiogiai susijusi sukitomis NATURA 2000 saugomomis teritorijomis: Drūkšių ežero BST (<strong>LT</strong>ZAR0029),Smalvos ir Smalvykščio ežerų ir pelkių BST (<strong>LT</strong>ZAR0025), Drūkšių ežero ir Smalvosšlapžemių komplekso PAST (atitinkamai <strong>LT</strong>ZARB003 ir <strong>LT</strong>ZARB002).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2827.6-5 pav. Kai kurių gamtosaugos požiūriu vertingiausių gamtinių buveinių,įtrauktų į ES Buveinių Direktyvos I priedą, paplitimas Drūkšių ežero BST(buveinių kodai pateikti žemėlapio legendoje). Papildomai parodytos ir paukščiųsankaupų vietos (Švažas ir kt., 2008).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2837.6-6 pav. Kai kurių gamtosaugos požiūriu vertingiausių gamtinių buveinių,įtrauktų į ES Buveinių Direktyvos I priedą, paplitimas Drūkšių ežero BST(buveinių kodai pateikti žemėlapio legendoje). Papildomai parodytos ir paukščiųsankaupų vietos (Švažas ir kt., 2008).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2847.6-6 lent. Smalvelės upės ir šlapžemių BST biotopų struktūra pagal NATURA2000 duomenų bazės informaciją (LR Aplinkos ministerija).Biotopų tipaiDalis nuo bendroBST ploto, %Aukštapelkės, liūnai, žemapelkės 43Grūdinių laukai 5Pagerintos žalienos 2Kita ariama žemė 1Plačialapių lapuočių miškai 12Mišrūs miškai 37Viso: 100Smalvelės upės ir šlapžemių BST įsteigimo svarbiausias tikslas yra saugoti tikslinėsrūšies ūdros (Lutra lutra) vietinę populiaciją. Remiantis NATURA 2000 saugomųteritorijų duomenų baze matyti, kad šios saugomos teritorijos kita tikslinė rūšis yrakūmutė (Bombina bombina). Šis varliagyvis yra įrašytas į ES Buveinių Direktyvos IIpriedą. Ši rūšis Smalvelės upės ir šlapžemių BST laikoma įprasta.BST vietovė: Smalvos ir Smalvykščio ežerai ir pelkės (<strong>LT</strong>ZAR0025)Ribos sutampa su Smalvo kraštovaizdžio draustiniu. Vietovės plotas yra apie 2225 ha.Teritorijos centro koordinatės pagal Grinvičą yra 26 22 55 rytų ilgumos ir 55 37 07vakarų platumos. Vietovėje vyrauja vandens telkiniai ir miškai (7.6-7 lent.).7.6-7 lent. Smalvos ir Smalvykščio ežerų ir pelkių BST biotopų struktūra pagalNATURA 2000 duomenų bazės informaciją (LR Aplinkos ministerija).Biotopų tipaiDalis nuo bendro BSTploto, %Vidaus vandens telkiniai (stovintis vanduo, tekantis vanduo) 24Aukštapelkės, liūnai, žemapelkės 15Kita ariama žemė 4Plačialapių lapuočių miškai 2Spygliuočių miškai 29Mišrūs miškai 26Viso: 100Smalvos ir Smalvykščio ežerų ir pelkių BST ribojasi su kitomis NATURA 2000saugomomis teritorijomis: Gražutės regioninio parko bei Smalvelės upės ir šlapžemiųBST (atitinkamai <strong>LT</strong>ZAR0024 ir <strong>LT</strong>ZAR0026).Smalvos ir Smalvykščio ežerų ir pelkių BST yra įsteigta siekiant saugoti ES svarbostikslines gamtines buveines, kurios yra įrašytos į ES Buveinių Direktyvos I priedą iraugalų rūšis, kurios yra įrašytos į ES Buveinių Direktyvos II priedą: 3140 (Ežerai sumenturdumblių bendrijomis), 9010* (Vakarų taiga), 7140 (Tarpinės pelkės ir liūnai),91D0 (Pelkiniai miškai), 9080 (Pelkėti lapuočių miškai), 7230 (Šarmingos žemapelkės),7210 (Žemapelkės su šakotąja ratainyte, 3160 (Natūralūs distrofiniai ežerai) bei dvilapįpurvuolį (Liparis loeselii) ir žvilgančiąją riestūnę (Drepanocladus vernicosus).Literatūroje nurodoma, kad Smalvos ir Smalvykščio ežerų ir pelkių BST gyvena retas,įrašytas į LRK, šermuonėlis (Mustela erminea) (Švažas ir kt., 2008). Baltasis kiškis(Lepus timidus) yra taip pat įrašytas į LRK, tačiau čia negausus. Šioje saugomojeteritorijoje gyvena ir ūdra (Lutra lutra) bei dvi šeimos bebrų (Castor fiber). Šios abirūšys yra įrašytos į ES Buveinių Direktyvos II priedą. Vilkas (Canis lupus), kuris taip
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 285pat yra įtrauktas į ES Buveinių Direktyvos II priedą, registruojamas kai kuriais metaisnereguliariai. Teritorijoje stebėtos dvi retos drugių rūšys: machaonas (Papilio machaon,įrašytas į LRK) ir Stigmella lediella (antras radimo atvejis šalyje).Smalvos ir Smalvykščio ežerų ir pelkių BST rasta augalų, įrašytų į LRK (Švažas ir kt.,1999): laponinis karklas (Salix lapponum), šakotoji ratainytė (Cladium mariscus),lieknasis švylys (Eriophorum gracile), Rusovo gegūnė (Dactylorhiza russowii), beržaskeružis (Betula nana) ir dvilapis purvuolis (Liparis loeselii). Didysis plukenis (Najasmarina) rastas Beržnio ežere, o tuo tarpu menturlapė ežerutė (Hydrilla verticillata) rastanet keliuose saugomos teritorijos ežeruose.BST vietovė: Gražutės regioninis parkas (<strong>LT</strong>ZAR0024)Šios saugomos teritorijos ribos sutampa su Gražutės regioninio parko ribomis. Josplotas yra 26125 ha. Teritorijos centro koordinatės pagal Grinvičą yra 26 08 23 rytųilgumos ir 55 37 19 vakarų platumos. Teritorijoje vyrauja miškai ir vandens telkiniai(7.6-8 lent.). Gražutės regioninio parko BST ribojasi su kita NATURA 2000 saugomateritorija Smalvos ir Smalvykščio ežerų ir pelkių BST. Į ją patenka visa Šiaurės rytinėsGražutės regioninio parko dalies PAST.7.6-8 lent. Gražutės regioninio parko BST biotopų struktūra pagal NATURA 2000duomenų bazės informaciją (LR Aplinkos ministerija).Biotopų tipaiDalis nuo bendro BSTploto, %Vidaus vandens telkiniai (stovintis vanduo, tekantis vanduo) 19Grūdinių laukai 10Pagerintos žalienos 2Kita ariama žemė 7Plačialapių lapuočių miškai 6Spygliuočių miškai 31Mišrūs miškai 25Viso: 100BST įsteigta saugoti tikslines gamtines buveines, retas augalų ir drugių rūšis. Tikslinėsgamtinės buveinės yra: 3130 (Mažai mineralizuoti ežerai su būdmainių augalųbendrijomis), 7140 (Tarpinės pelkės ir liūnai), 7120 (Degradavusios aukštapelkės), 3140(Ežerai su menturdumblių bendrijomis), 91D0 (Pelkiniai miškai), 6210* (Stepinėspievos) ir 6120* (Karbonatinių smėlynų smiltpievės). Tikslinė gyvūnų rūšis yra drugysdidysis auksinukas (Lycaena dispar), o tikslinė augalų rūšis – vėjalandė šilagėlė(Pulsatilla patens).NATURA 2000 duomenų bazės informacija rodo, kad Gražutės regioninio parko BSTtaip pat yra svarbi saugant ir kitas, į ES Buveinių Direktyvos I priedą įrašytas gamtinesbuveines, pvz., 3150 (Natūralūs eutrofiniai ežerai su plūdžių arba aštrių bendrijomis),7110* (Aktyvios aukštapelkės), 7160 (Nekalkingi šaltiniai ir šaltiniuotos pelkės), 7220(Šaltiniai su besiformuojančiais tufais), 9010* (Vakarų taiga), 9020* (Plačialapių irmišrūs miškai), 9180* (Griovų ir šlaitų miškai) ir 9080 (Pelkėti lapuočių miškai). Be toši vietovė yra svarbi saugant vietines ūdros (Lutra lutra), skiauterėtojo tritono (Trituruscristatus), kūmutės (Bombina bimbina) ir plikažiedžio linlapio (Thesium ebracteatum),kurie yra įrašyti į ES Buveinių Direktyvos II priedą, vietos populiacijas.Kitos gamtosaugos požiūriu vertingos floros rūšys yra liekninis beržas (Betula humilis)ir laponinis karklas (Salix lapponum). Šios rūšys yra įrašytos į LRK.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 286Ankstesniuose literatūriniuose šaltiniuose (Švažas ir kt., 1999) teigiama, kad Antalieptėshidrografiniame draustinyje, kuris patenka į Gražutės regioninio parko teritoriją (taigi,yra Gražutės regioninio parko BST <strong>dalis</strong>), registruota daugiau į LRK įrašytų rūšių.Dėmėtoji gegūnė (Dactylorhiza maculata) auga šlapiose pievose palei Antalieptėsmarias. Menturlapė ežerutė (Hydrilla verticillata) auga Antalieptės hidrografiniamedraustinyje ties Ąžuolynės gyvenviete. Pelkinė uolaskėlė (Saxifraga hirculus) rastapelkėje prie Degučių gyvenvietės. Dvilapis purvuolis (Liparis loeselii) ir vienalapisgedutis (Malaxis monophyllos) auga greta esančioje aukštapelkėje. Melsvasisgencijonas (Gentiana cruciata) ir mažoji gegužraibė (Orchis morio) auga pievose mariųšlaituose. Statusis atgiris (Huperzia selago) randamas pelkėtuose miškuose (Švažas irkt., 1999).BST vietovė: Pušnies pelkė (<strong>LT</strong>IGN0001)Pušnies pelkės BST ribos sutampa su Pušnies telmologinio draustinio ribomis. Vietovėsplotas yra apie 779 ha. Teritorijos centro koordinatės pagal Grinvičą yra 26 26 67 rytųilgumos ir 55 29 52 vakarų platumos. Teritorijoje vyrauja vandens telkiniai ir įvairiųtipų šlapžemės (7.6-9 lent.).Pagal Švažas ir kt. (1999), Pušnies pelkės kompleksą sudaro tarpinės pelkės,žemapelkės ir 5 ežerai. Biotopų įvairovė labai didelė. Buvę sausinamieji kanalai yrabebrų (Castor fiber) patvenkti.7.6-9 lent. Pušnies pelkės BST biotopų struktūra pagal NATURA 2000 duomenųbazės informaciją (LR Aplinkos ministerija).Biotopų tipaiDalis nuo bendroBST ploto, %Vidaus vandens telkiniai (stovintis vanduo, tekantis vanduo) 27Aukštapelkės, liūnai, žemapelkės 36Šlapios pievos, mezofitų pievos 7Kita ariama žemė 8Plačialapių lapuočių miškai 4Mišrūs miškai 1Kitos žemės (tame tarpe: miestai, gyvenvietės, keliai, dykvietės, kasybos17vietos, pramonės objektų užimti plotai)iViso: 100Pušnies pelkės BST yra izoliuota (nesiriboja su kitomis panašiomis saugomomisteritorijomis) NATURA 2000 vietovė. Ji yra įsteigta saugoti ES svarbos gamtinesbuveines, tokias kaip 7140 (Tarpinės pelkės ir liūnai), 6430 (Eutrofiniai aukštiejižolynai) ir 6230 (Rūšių turtingi briedgaurynai). Visos išvardintos gamtinės buveinės yraįrašytos į ES Buveinių Direktyvos I priedą.Kaip nurodo Švažas ir kt. (1999), pelkėje gyvena retas į LRK įrašytas šermuonėlis(Mustela erminea). Ūdra (Lutra lutra) ir keletas šeimų bebrų (Castor fiber) taip patgyvena šiame pelkių komplekse. Abi pastarosios rūšys yra įrašytos į ES BuveiniųDirektyvos II priedą. Rastos dvi retos drugių rūšys: machaonas (Papilio machaon;įrašytas į LRK) ir Leucospilapteryx omisella (pirmasis radimo atvejis šalyje).Vykdant Lietuvos vertingiausių pelkių tyrimus, 1996-1999 m. (Švažas ir kt., 1999),nustatyta, kad Pušnies pelkė su kai kuriomis aplinkinėmis teritorijomis yra svarbiretiems paukščiams, įrašytiems į ES Paukščių Direktyvos 79/409/EEC I priedą. Čia peripavieniai stulgiai (Gallinago media). Tetervinas (Tetrao tetrix) čia taip pat peri. Pelkėježinomos jų tuokvietės. Peri ir viena tikučių (Tringa glareola) pora. Pelkėjebesimaitinant stebimas juodasis gandras (Ciconia nigra). Spėjama, kad taip pat peri
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 287vapsvaėdis (Pernis apivarus). Kasmet 1–2 pievinių lingių (Circus pagargus) poros čiataip pat suka lizdus. Pelkėje peri mažiausiai 5 gervių (Grus grus) poros ir 10–15nesubrendusių šios rūšies paukščių laikosi veisimosi metu. Tuo tarpu rudeniniųmigracijų metu čia susirenka iki 100 individų. Vietovėje kasmet registruojama 6–7švygždų (Porzana porzana) patinėlių tuoktuviniai balsai. Registruota 11 griežlių (Crexcrex) teritorijų. Pelkėje peri mažiausiai 2 balinių pelėdų (Asio flammeus) poros.Mėlyngurklė (Luscinia svecica) laikoma teritorijoje galimai perinčia rūšimi. Čiaregistruota ir daugiau retų paukščių rūšių. Pvz., pelkėje peri baltaskruostė žuvėdra(Chlidonias hibridus).Vykdant Lietuvos vertingiausių pelkių tyrimus, 1996-1999 m. (Švažas ir kt., 1999) taippat nustatyta, kad Pušnies pelkė su kai kuriomis aplinkinėmis teritorijomis yra svarbi irretiems į LRK įrašytiems paukščiams. Palankiais metais pelkėje peri apie 5 porasraudonkojo tulikų (Tringa totanus), 2–3 poros didžiųjų kuolingų (Numenius arquata),daugiau nei 1 pora paprastųjų griciukų (Limosa limosa), viena pora žaliųjų meletų(Picus viridis). Šioje saugomoje teritorijoje rastos perinčios baltasparnės žuvėdros(Chlidonias leucopterus) ir geltongalvės kielės (Motacilla citreola).Pušnies pelkė yra viena iš nedaugelio vietovių Lietuvoje, kur tikriausiai peri oželisnykštukas (Lymnocryptes minimus). Viena jų pora stebėta veisimosi metu (Švažas ir kt.,1999).Pušnies BST yra regioniniu mastu svarbi migruojančioms žąsims. Iki 500 poilsiuisustojusių baltakakčių žąsų (Anser albifrons) ir želmeninių žąsų (Anser fabalis) pelkėjestebėta pavasarinės paukščių migracijos metu (Švažas ir kt., 1999).Pelkėje rasta ir retų augalų, įrašytų į LRK (Švažas ir kt., 1999), pvz., laponinis karklas(Salix lapponum), vienalapis gedutis (Malaxis monophyllos), mažoji gegužraibė (Orchismorio) ir raudonoji gegūnė (Dactylorhiza longifolia).BST vietovė: Rūžo ežeras (<strong>LT</strong>IGN0026)Vietovės plotas yra apie 205 ha. Teritorijos centro koordinatės pagal Grinvičą yra 2629 39 rytų ilgumos ir 55 29 03 vakarų platumos. Teritorijoje vyrauja vandens telkiniai(7.6-10 lent.). Rūžo ežero BST yra izoliuota NATURA 2000 tinklo saugoma teritorija.Svarbiausias jos įsteigimo tikslas yra saugoti augalų ir bestuburių tikslinių rūšiųmažosios suktenės (Vertigo angustior), plačiosios dusios (Dytiscus latissimus) irpūslėtosios aldrūnės (Aldrovanda vesiculosa), kurios yra įrašytos į ES BuveiniųDirektyvos II priedą, vietos populiacijas.7.6-10 lent. Rūžo ežero BST biotopų struktūra pagal NATURA 2000 duomenųbazės informaciją (LR Aplinkos ministerija).Biotopų tipaiDalis nuo bendro BSTploto, %Vidaus vandens telkiniai (stovintis vanduo, tekantis vanduo) 100Viso: 100BST vietovė: Gervelės pelkė (<strong>LT</strong>IGN0017)Vietovės plotas yra apie 373 ha. Teritorijos centro koordinatės pagal Grinvičą yra 2626 51 rytų ilgumos ir 55 27 13 vakarų platumos. Šioje saugomoje teritorijoje vyraujamiškai ir įvairių tipų šlapžemės (7.6-11 lent.). Gervelės pelkės BST yra izoliuotasaugoma teritorija (nesiriboja su kitomis NATURA 2000 vietovėmis). Ji buvo įsteigtasiekiant saugoti ES svarbos tikslines gamtines buveines: 7120 (Degradavusios
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 288aukštapelkės) ir 91D0 (Pelkiniai miškai), kurios yra įrašytos į Buveinių Direktyvos Ipriedą.7.6-11 lent. Gervelės pelkės BST biotopų struktūra pagal NATURA 2000 duomenųbazės informaciją (LR Aplinkos ministerija).Biotopų tipaiDalis nuo bendro BSTploto, %Aukštapelkės, liūnai, žemapelkės 8Kita ariama žemė 3Plačialapių lapuočių miškai 24Mišrūs miškai 65Viso: 100BST vietovė: Dietkauščiznos pievos (<strong>LT</strong>IGN0004)Vietovės plotas yra apie 147 ha. Teritorijos centro koordinatės pagal Grinvičą yra 26 2756 rytų ilgumos ir 55 20 19 vakarų platumos. Šioje saugomoje teritorijoje vyrauja žemėsūkio ir medine augalija apaugę plotai (7.6-12 lent.).7.6-12 lent. Dietkauščiznos pievų BST biotopų struktūra pagal NATURA 2000duomenų bazės informaciją (LR Aplinkos ministerija).Biotopų tipaiDalis nuo bendro BSTploto, %Grūdinių laukai 29Mišrūs miškai 41Kita ariama žemė 17Plačialapių lapuočių miškai 13Viso: 100Dietkauščiznos pievų BST yra izoliuota NATURA 2000 vietovė. Ši saugoma teritorijaužima Dysnos hidrografinio draustinio dalį. Ji yra įsteigta siekiant išsaugoti ES svarbosgamtines buveines – melvenynus (6410). Ši gamtinė buveinė yra įtraukta į ES BuveiniųDirektyvos I priedą.Remiantis NATURA 2000 duomenų bazės informacija Dietkauščiznos pievų BST yrataip pat vertinga saugant 91E0 (Aliuviniai miškai) gamtinę buveinę bei augalus - dvilapįpurvuolį (Liparis loeselii) (51–100 individų) ir paprastąją tuklę (Pinguicula vulgaris).PAST vietovė: Drūkšių ežeras (<strong>LT</strong>ZARB003)Drūkšių ežeras (BST ir PAST) yra IAE aušintuvas ir prie projektuojamos NAEarčiausiai esantis didelis atviro vandens telkinys bei arčiausiai esanti NATURA 2000saugoma teritorija. Kitos saugomos teritorijos nuo NAE yra žymiai toliau (pvz.,Smalvos ir Smalvykščio ežerų ir pelkių BST – apie 5 km, Dysnų ir Dysnykščioapyežerių šlapžemių kompleksas (PAST) – apie 13 km; žiūr. 7.6-1 pav. ir 7.6-2 pav.).Žmonių lankymasis čia ribojamas dėl pasienio režimo.Vietovės plotas yra apie 3612 ha. Teritorijos centro koordinatės pagal Grinvičą yra 2633 43 rytų ilgumos ir 55 36 59 vakarų platumos. Vietovėje vyrauja vandens telkiniai irįvairūs žemės ūkio plotai (7.6-13 lent.).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2897.6-13 lent. Drūkšių ežero PAST biotopų struktūra pagal NATURA 2000 duomenųbazės informaciją (LR Aplinkos ministerija).Biotopų tipaiDalis nuo bendroBST ploto, %Vidaus vandens telkiniai (stovintis vanduo, tekantis vanduo) 71Aukštapelkės, liūnai, žemapelkės 5Grūdinių laukai 3Pagerintos žalienos 3Kita ariama žemė 10Plačialapių lapuočių miškai 3Mišrūs miškai 5Viso: 100Vertybės, kurių apsaugai įsteigta NATURA 2000 saugoma teritorija: Drūkšių ežeroPAST yra įsteigta saugoti didžiojo baublio (Botaurus stellaris), kuris yra įrašytas į ESPaukščių Direktyvos I priedą, vietinę populiaciją. Remiantis NATURA 2000 duomenųbazės informacija (LR Aplinkos ministerija) Drūkšių ežere besiveisianti šios rūšiespopuliacija yra viena didžiausių šalyje (10 baubiančių patinų). Šioje PAST didžiųjųbaublių (Botaurus stellaris) populiacijos tankis tinkamose buveinėse yra labai didelis(7.6-3 pav.).Ežeras taip pat yra svarbus saugant kitas paukščių rūšis, įrašytas į ES PaukščiųDirektyvos I priedą. NATURA 2000 duomenų bazėje (LR Aplinkos ministerija)talpinama informacija apie tai, kad Drūkšių ežero PAST peri viena juodakaklių narų(Gavia arctica) pora, 5 nendrinių lingių (Circus aeruginosus) poros, 10 juodųjų žuvėdrų(Chlidonias niger) porų, viena mėlyngurklių (Luscinia svecica) pora bei suskaičiuoti 6švygždų (Porzana porzana) patinai ir vienas plovinės vištelės (Porzana parva) patinas.Pagal literatūrinius duomenis Švažas ir kt. (1999), prieš keletą metų juodakaklis naras(Gavia arctica), kuriam šalyje gresia išnykimas, buvo laikomas Drūkšių ežere galimaiperinčia rūšimi. Praeito amžiaus gale juodakakliai narai (Gavia arctica) (ypačnesubrendę individai) ežere buvo stebimi kasmet.Kitos paukščių rūšys: Surinkta truputis duomenų apie kitas retas paukščių rūšis, kuriosyra įrašytos į ES Paukščių Direktyvos I priedą bei į Lietuvos raudonąją knygą. Pvz.,jūrinis erelis (Haliaeetus albicilla) buvo laikomas galimai Drūkšių ežero apylinkėseperinčia rūšimi. Naujausiais literatūriniais duomenimis (Švažas ir kt., 2008), šis paukštisčia tikrai peri. Iki 7 individų registruojama ežere žiemą. Ypač ši vietovė yra vertingajūriniams ereliams (Haliaeetus albicilla) šaltomis žiemomis, kuomet kiti šių paukščiųmaitinimuisi tinkami regiono vandens telkiniai yra padengti ledu. Fragmentiškiapsilankymai ežere žiemą leidžia teigti, kad jūriniai ereliai (Haliaeetus albicilla)Drūkšių ežere koncentruojasi atšalimų metu. Naujausiais tyrimais (Švažas ir kt., 2008)nustatyta, kad rudė (Aythya nyroca) taip pat laikytina perinčia rūšimi.Viena pievinių lingių (Circus pagargus) pora veisiasi Dūkštos upelio slėnio šlapiosepievose. Viena dvi gervių (Grus grus) poros veisiasi ties šiaurine ežero įlanka. Pavienėsjuodakrūčių bėgikų (Calidris alpina) poros anksčiau perėdavo Pilies saloje. Šiuo metu šisala priklauso Baltarusijai. Apskritai, ežero salos yra svarbios migruojančių paukščiųpoilsio vietos.Naujausiais duomenimis (Švažas ir kt., 2008) Drūkšių ežere ir jo apylinkėse iš visostebėta 140 paukščių rūšių. Iš jų 33 rūšys yra įrašytos į LRK ir 31 rūšis yra įtraukta į ESPaukščių Direktyvos I priedą.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 290Drūkšių ežeras ir Drūkšos upelis yra vertingi ir kai kurioms regione retoms paukščiųrūšims (Švažas ir kt., 1999). Gyvatėdis (Circaetus gallicus) yra Lietuvoje jau išnykęs(nesiveisia), tačiau IAE regione atsitiktinai stebimas. Dvi putpelių (Coturnix coturnix)teritorijos išaiškintos Dūkštos upelio slėnyje. Vidutinis dančiasnapis (Mergus serrator)Drūkšių ežere taip pat veisiasi. Patelė su jauniklių vada stebėta 1999 m. Šių paukščiųbūriai iki 350 individų pasirodo paukščių migravimo laikotarpiais. Rūšis taip patreguliariai stebima neužšalusiame Drūkšių ežere sausio – vasario mėnesiais. Dviraudonkojų tulikų (Tringa totanus) poros peri Dūkštos upelio slėnyje. Dvi – trysdidžiųjų kuolingų (Numenius arquata) poros ir keletas paprastųjų griciukų (Limosalimosa) porų peri Pilies saloje (šiuo metu ji priklauso Baltarusijai) ir Dūkštos upelioslėnyje. Viena jūršarkių (Haematopus ostralegus) pora peri rytinės ežero įlankospakrantėje, kuri šiuo metu taip pat priklauso Baltarusijai. Pavienės pilkųjų ančių (Anasstrepera) poros pastaraisiais metais registruojamos kasmet. Šaukštasnapė antis (Anasclypeata) kai kuriais metais peri ežero apylinkėse. Didysis dančiasnapis (Mergusmerganser) yra palyginti įprasta perinti rūšis. Vienos apskaitos metu suskaičiuotadaugiau nei 10 patinų. Drūkšių ežeras yra Rytų Lietuvoje svarbi didžiųjų dančiasnapiųsankaupų ir žiemojimo vieta. Rudenį stebima iki 900 paukščių. Žiemoja ežere iki 500šių paukščių. Tulžys (Alcedo atthis) laikomas galimai perinčia rūšimi. Jis reguliariaistebimas ežere ir palei Dūkštos upelį. Geltongalvė kielė (Motacilla citreola) veisimosimetu rasta Dūkštos upelio slėnyje. Ši rūšis yra šalyje labai reta (Švažas ir kt., 1999).1985–2000 m. netoli Tilžės gyvenvietės (šiauriau Drūkšių ežero) beveik kasmet stebimiteritorijas demonstruojantys (labai tikėtina perintys) sketsakaliai (Falco subbuteo),pilkosios meletos (Picus canus), žaliosios meletos (Picus viridis), baltnugariai geniai(Dendrocopos leucotos), sodinės startos (Emberiza hortulana) bei pavieniai tuoktuvinįelgesį demonstruojantys tetervinai (Tetrao tetrix). Minėtos rūšys yra įrašytos į LRK.Baltasis gandras (Ciconia ciconia), paprastoji medšarkė (Lanius collurio), lygutė(Lullula arborea) ir lėlys (Caprimulgus europaeus) (minėtos rūšys yra įtrauktos į ESPaukščių Direktyvos I priedą) šioje vietovėje yra įprastos rūšys (P. Kurlavičiausasmeninis pranešimas).Mišri didžiųjų kormoranų (Phalacrocorax carbo; apie 500 lizdų), pilkųjų garnių (Ardeacinerea; apie 150 lizdų) ir didžiųjų baltųjų garnių (Egretta alba; keli lizdai) kolonija yravakarinės ežero įlankos pakrantės miške labai arti dabar veikiančios IAE. Pastaraisiaismetais didžiųjų kormoranų (Phalacrocorax carbo) gausa kolonijose šalyje ir ypačAukštaitijos nacionaliniame parke (apie 30 km nuo NAE) yra stipriai reguliuojama.Labiausiai dėl šios veiklos didžiųjų kormoranų (Phalacrocorax carbo) kolonijose paleiDrūkšių ežerą lizdų skaičius kasmet kinta nežymiai. Didysis baltasis garnys (Egrettaalba) yra Lietuvoje nauja perinti paukščių rūšis. Ji yra įrašyta į ES Paukščių DirektyvosI priedą.Drūkšių ežeras yra svarbus ausuotųjų kragų (Podiceps cristatus) regioninei populiacijai.Ši besiveisianti Drūkšių ežero populiacija yra didžiausia žinoma regione. Ežere šiepaukščiai veisimosi metu telkiasi į keletą kolonijų. Baltasparnė žuvėdra (Chlidoniasleucopterus) registruota perint Dūkštos upelio slėnyje (Švažas ir kt., 1999). Šis rūšisšalyje yra labai reta (Raudonikis, Kurlavičius, 2000).1996–1999 m. atliekant specialius Lietuvos šlapynių tyrimus (Švažas ir kt., 1999) buvonustatyta, kad pavasarinių ir rudeninių paukščių migracijų metu ežere susiformuojadidelės migruojančių vandens paukščių sankaupos: iki 700 didžiųjų ančių (Anasplatyrhynchos), 550 laukių (Fulica atra), 480 klykuolių (Bucephala clangula), 120nebylių gulbių (Cygnus olor) ir dideli kai kurių kitų rūšių paukščių būriai.Vakarinėje ežero dalyje, ypač kur IAE darbo poveikyje labiausiai pasireiškia vandenspašiltėjimo poveikis ir ledas nesusidaro, šaltais žiemos laikotarpiais vandens
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 291paukščiams yra labai tinkamos buveinės. Čia nuolat gausiai žiemoja didiejidančiasnapiai (Mergus merganser), klykuolės (Bucephala clangula), didžiosios antys(Anas platyrhynchos), nebylės gulbės (Cygnus olor) ir laukiai (Fulica atra) (Švažas irkt., 1999).Paukščių bendrijų ir populiacijų ilgalaikiai pokyčiai. Kai kuriuose pastarųjų metųšaltiniuose (Švažas ir kt., 2008) nurodoma, kad Drūkšių ežero ir jo apylinkių paukščiųfauna žymiai pakito. Nurodomos ir tokių pokyčių priežastys. Tai daugiausiai lemiaežero eutrofikacijos procesai ir žemės ūkio veiklos nutraukimas laukuose, kas sukeliaatvirų buveinių apaugimą sumedėjusiais augalais bei nendrynų plitimą ežero pakrantėse.Dėl minėtų priežasčių kai kurių retų rūšių vietinės populiacijos sumažėjo arba jos netlokaliai išnyko. Tai pasakytina apie juodakaklį narą (Gavia arctica), jūršarkę(Haematopus ostralegus), raudonkojį tuliką (Tringa totanus), griciuką (Limosa limosa),didžiąją kuolingą (Numenius arquata), juodakrūtį bėgiką (Calidris alpine), gaiduką(Philomachus pugnax) ir upinę žuvėdrą (Sterna hirundo). Tačiau po to, kai pradėjoveikti IAE, dėl minėtų buveinių pokyčių nendrynų paukščių vietinės populiacijos(didžiojo baublio (Botaurus stellaris) ir plovinės vištelės (Porzana parva)) pagausėjobei atsirado naujų rūšių (pvz., ūsuotoji zylė (Panurus biarmicus)).PAST vietovė: Dysnų ir Dysnykščio apyežerių šlapžemių kompleksas (<strong>LT</strong>IGNB004)Vietovės plotas yra apie 4016,56 ha. Teritorijos centro koordinatės pagal Grinvičą yra26 19 56 rytų ilgumos 55 28 05 vakarų platumos. Vietovėje išimtinai vyrauja vandenstelkinių biotopas (7.6-14 lent.).7.6-14 lent. Dysnų ir Dysnykščio apyežerių šlapžemių komplekso PAST biotopųstruktūra pagal NATURA 2000 duomenų bazės informaciją (LR Aplinkosministerija).Biotopų tipaiDalis nuo bendroBST ploto, %Vidaus vandens telkiniai (stovintis vanduo, tekantis vanduo) 95Grūdinių laukai 1Kita ariama žemė 1Mišrūs miškai 3Viso: 100Dysnų ir Dysnykščio apyežerių šlapžemių komplekso PAST yra izoliuota NATURA2000 vietovė. PAST įsteigta tikslu išsaugoti vietinę griežlės (Crex crex) populiaciją.PAST taip yra svarbi norint išsaugoti šalies didžiojo baublio (Botaurus stellaris),nendrinės lingės (Circus aeruginosus), pievinės lingės (Circus pygargus) ir švygždos(Porzana porzana) populiacijas. Šios rūšys yra įrašytos į ES Paukščių Direktyvos Ipriedą. Pagal NATURA 2000 duomenų bazės informaciją (LR Aplinkos ministerija) čiasuskaičiuoti 7 didžiųjų baublių (Botaurus stellaris) baubiantys patinėliai, 30 griežiančiųgriežlės (Crex crex) patinėlių, rasta 11 nendrinės lingės (Circus aeruginosus) perinčiųporų, 2 poros pievinių lingių (Circus pygargus) ir 8 giedantys švygždos (Porzanaporzana) patinėliai.Dysnų ir Dysnykščio apyežerių šlapžemių komplekso PAST yra taip pat svarbi kaikuriems regione retiems paukščiams (Raudonikis, 2004). 11 čia perinčių paukščių rūšiųyra įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą.PAST vietovė: Smalvos šlapžemių kompleksas (<strong>LT</strong>ZARB002)Išorinės ribos beveik sutampa su Smalvo hidrografinio draustinio ir su Smalvelės upės iršlapžemių BST. Vietovės plotas yra apie 538 ha. Teritorijos centro koordinatės pagal
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 292Grinvičą yra E 26 28 34 rytų ilgumos 55 37 34 vakarų platumos. Vietovėje vyraujašlapžemės ir miškai (7.6-15 lent.).7.6-15 lent. Smalvos šlapžemių komplekso PAST biotopų struktūra pagalNATURA 2000 duomenų bazės informaciją (LR Aplinkos ministerija).Biotopų tipaiDalis nuo bendroBST ploto, %Aukštapelkės, liūnai, žemapelkės 80Grūdinių laukai 1Kita ariama žemė 2Mišrūs miškai 17Viso: 100Smalvos šlapžemių komplekso PAST ribojasi su kita NATURA 2000 saugomateritorija – Smalvelės upės ir šlapžemių BST (<strong>LT</strong>ZAR0026). Ši paukščių apsaugaisvarbi teritorija įsteigta tikslu išsaugoti vietinę juodųjų žuvėdrų (Chlidonias niger)perinčią populiaciją. Ši rūšis yra įtraukta į ES Paukščių Direktyvos I priedą. PagalNATURA 2000 duomenų bazės (LR Aplinkos ministerija) informaciją vietinę juodųjųžuvėdrų (Chlidonias niger) populiaciją sudaro 40 porų.Ši saugoma teritorija yra taip pat svarbi kai kurioms kitoms paukščių rūšims, įrašytoms įES Paukščių Direktyvos I priedą. Deja, jų perinčios populiacijos čia nėra didelės. PagalNATURA 2000 DB duomenis čia suskaičiuoti du didžiojo baublio (Botaurus stellaris)patinai, peri dvi poros nendrinių lingių (Circus aeruginosus), pievinių lingių (Circuspygargus) pora, rasti trys giedantys švygždų (Porzana porzana) patinėliai, dvi gervių(Grus grus) poros ir penkios paprastųjų medšarkių (Lanius collurio) poros. Tetervinai(Tetrao tetrix) ir baltieji gandrai (Ciconia ciconia) taip pat stebimi Smalvos šlapžemiųkomplekso PAST, bet nėra duomenų apie jų populiacijų vietinę gausą.PAST vietovė: Šiaurės rytinė Gražutės regioninio parko <strong>dalis</strong> (<strong>LT</strong>ZARB004)Vietovės plotas yra apie 5699,85 ha. Teritorijos centro koordinatės pagal Grinvičą yra26 09 32 rytų ilgumos 55 39 17 vakarų platumos. Vietovėje vyrauja vandens telkiniai irspygliuočių miškai (7.6-16 lent.).Šiaurės rytinės Gražutės regioninio parko dalies PAST yra susijusi (teritorijos dalinaipersidengia) su kitomis NATURA 2000 vietovėmis - Gražutės regioninio parko BST iršalies saugoma teritorija - Gražutės regioniniu parku. PAST buvo įsteigta tiksluišsaugoti vietines žvirblinių pelėdų (Glaucidium passerinum) ir juodakaklių narų (Gaviaarctica) perinčias populiacijas. Šios abi rūšys yra įtrauktos į ES Paukščių Direktyvos Ipriedą. Pagal NATURA 2000 duomenų bazės informaciją (LR Aplinkos ministerija) čiaperi 3 poros juodakaklių narų (Gavia arctica) ir 4–5 poros žvirblinių pelėdų(Glaucidium passerinum).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2937.6-16 lent. Šiaures rytinės Gražutės regioninio parko dalies PAST biotopųstruktūra pagal NATURA 2000 duomenų bazės informaciją (LR Aplinkosministerija).Biotopų tipaiDalis nuo bendroBST ploto, %Vidaus vandens telkiniai (stovintis vanduo, tekantis vanduo) 23Grūdinių laukai 1Plačialapių lapuočių miškai 1Spygliuočių miškai 64Mišrūs miškai 11Viso: 100Vietovė taip pat svarbi saugant kitas paukščių rūšis, įrašytas į ES Paukščių Direktyvos Ipriedą. Pagal valstybinės stebėsenos (NATURA 2000 duomenų bazė; LR aplinkosministerija) duomenis, šioje saugomoje teritorijoje peri: trys juodųjų peslių (Milvusmigrans) poros, 4–5 poros lutučių (Aegolius funereus), 7 poros baltnugarių genių(Dendrocopos leucotos), 3 poros tripirščių genių (Picoides tridactylus), 3 poros mažųjųerelių rėksnių (Aquila pomarina), 7–8 poros vapsvaėdžių (Pernis apivorus); girdėti 7–8giedantys didžiųjų baublių (Botaurus stellaris) patinėliai, gyvena 5 poros juodųjųmeletų (Dryocopus martius), 6 poros lygučių (Lullula arborea) ir taip pat keltas porųžuvininkų (Pandion haliaetus), jerubių (Bonasa bonasia), gervių (Grus grus), lėlių(Caprimulgus europaeus) ir mažųjų musinukių (Ficedula parva).Ankstesniais literatūriniais duomenimis (Švažas ir kt., 1999) Antalieptėshidrografiniame draustinyje, kuris patenka į Šiaurės rytinės Gražutės regioninio parkodalies PAST, yra stebėta ir daugiau paukščių rūšių (viso 24 rūšys), kurios yra įrašytos įES Paukščių Direktyvos I priedą bei į Lietuvos raudonąją knygą. Pvz., dažnai buvoregistruojamas jūrinis erelis (Haliaeetus albicilla). Viena šių erelių pora turi lizdągretimame miške. Draustinyje stebėti pavieniai juodieji gandrai (Ciconia nigra).Manoma, kad jie tikriausiai peri aplinkiniuose miškuose. Viena pievinės lingės (Circuspygargus) pora peri draustinio pietinėje dalyje. Girdėta keletas švygždos (Porzanaporzana) ir griežlės (Crex crex) giedančių patinėlių (Švažas ir kt., 1999).Antalieptės hidrografinis draustinis yra svarbus ir kai kurioms kitoms paukščių rūšims,kurios yra įrašytos į Lietuvos raudonąją knygą (Švažas ir kt., 1999). Draustinyje girdėtipavieniai giedantys putpelių (Coturnix coturnix) patinėliai. Manoma, kad draustinyjetikriausiai peri raudonkojis tulikas (Tringa tetanus). Jis stebėtas veisimosi sezono metu.Taip pat tikriausiai peri 1–2 poros didžiųjų kuolingų (Numenius arquata). Rudakakliskragas (Podiceps grisegena) irgi laikomas tikriausiai perinčia rūšimi. Draustiniolaukuose stebėti pilkųjų žąsų (Anser anser) būriai iki 40 paukščių. Draustinyjetikriausiai gyvena 1–3 poros šaukštasnapių ančių (Anas clypeata). Draustinio teritorijojepriskaičiuota iki 15 perinčių didžiųjų dančiasnapių (Mergus merganser) porų. Taip patstebėtos didelės jų sankaupos (iki 380 paukščių). Draustinyje peri ir 2–3 poros tulžių(Alcedo atthis) (Švažas ir kt., 1999).Draustinis regioniniu mastu svarbus ir migruojantiems vandens paukščiams. Rudenį čiastebėta iki 120 apsistojusių vidutinių dančiasnapių (Mergus serrator) (Švažas ir kt.,1999).7.6.1.4 Kitos saugomos ir biologinei įvairovei svarbios teritorijosNAE regione yra 7 nacionalinės vertingos saugomos gamtinės teritorijos (7.6-7 pav.).Teisinės šių nacionalinių vertingų gamtinių saugomų teritorijų įsteigimo sąlygos ir
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 294aplinkybės bei kai kuri kita su jų įsteigimu susijusi svarbi informacija yra pateikta7.6-17 lentelėje.Daugiausiai nacionalinių saugomų teritorijų yra NAE regiono vakarinėje dalyje.Labiausiai saugomos teritorijos yra išsidėstę palei rytų – vakarų ašį. Į NAE regionąpatenka tik Gražutės regioninio parko ir Dysnos hidrografinio draustinio teritorijų <strong>dalis</strong>.Pratkūnų geomorfologinis draustinis yra ant pateis NAE regiono ribos. Aukštaitijosnacionalinis parkas yra į pietvakarius nuo NAE ir yra keli kilometrai už jo ribos (įregioną nebepatenka). Dėl šios priežasties Aukštaitijos nacionalinio parko saugomateritorija detaliau šiame darbe neanalizuojama.7.6-7 pav. NAE regione pagal nacionalinius teisinius aktus įsteigtos saugomosteritorijos (pagal valstybinių saugomų teritorijų kadastrą; Valstybinė saugomųteritorijų tarnyba prie LR Aplinkos ministerijos). Regiono perimetras pažymėtasmėlyna spalva. Saugomos teritorijos: 1 – Tilžės geomorfologinis draustinis; 2 –Smalvos hidrografinis draustinis; 3 – Smalvo kraštovaizdžio draustinis; 4 –Gražutės regioninis parkas; 5 – Pušnies telmologinis draustinis; 6 – Dysnoshidrografinis draustinis; 7 – Pratkūnų geomorfologinis draustinis; 8 – Aukštaitijosnacionalinis parkas.Iš 7 NAE regione esančių šalies saugomų teritorijų 5 teritorijos yra tarptautinės svarbos,skirtos gamtinių buveinių ir (arba) biologinės įvairovės rūšių apsaugai (yra Bendrijossvarbos teritorijos (BST) ir (arba) Paukščių apsaugai svarbios teritorijos (PAST)). DviBendrijos svarbos teritorijos (BST) kol kas dar nėra saugomomis pagal šalies teisiniusaktus.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 295Teritorijos, pagal nacionalinius teisinius aktus laikomos vandens telkinių apsaugoszonomis, šiame darbe detaliau nebuvo aptariamos. Jos nėra nurodytos nei šaliessaugomų teritorijų žemėlapyje (7.6-7 pav.), nei svarbiausios informacijos sąvade(7.6-17 lent.).Prieinamos informacijos apie NAE regiono nacionalines saugomas teritorijas analizėsrezultatai rodo (7.6-17 lent.), kad jos yra multifunkcinės. Šios teritorijos buvo įsteigtosdaugiausiai siekiant saugoti kraštovaizdžius su natūralių upelių vertingais slėniais irraiškingu reljefu. Viena saugoma teritorija yra įsteigta tikslu saugoti pelkių kompleksą irdar viena be gamtinių vertybių taip pat saugoti kultūros vertybes.7.6.1.5 Biologinės įvairovės vertybės už saugomų teritorijų ribųŽinomi tik keli literatūriniai šaltiniai, nagrinėjantys, aprašantys biologinės įvairovėsvertybes NAE regione nesaugomose teritorijose. Be to ši informacija nepakankamaidetali. Pagal duomenis, pateikiamus Lietuvos raudonojoje knygoje (Rašomavičius,2007), medicininė dėlė (Hirudo medicinalis) randama Ignalinos ir Zarasų rajonuose.Tuo remiantis darome išvadą, kad ji yra paplitusi ir NAE regione. Analogiškaisamprotaujant taip pat daug kitų rūšių, kurios yra įrašytos į LRK, pvz. machaonas(Papilio machaon), žalioji ir nendrinė rupūžės (Bufo calamita ir B. viridis), vapsvaėdis(Pernis apivorus), jūrinis erelis (Haliaeetus albicilla), pievinė lingė (Circus pagargus),vištvanagis (Accipiter gentilis), mažasis erelis rėksnys (Aquila pomarina), žuvininkas(Pandion haliaetus), sketsakalis (Falco subbuteo), tetervinas (Lyrurus tetrix), putpelė(Coturnix coturnix), švygžda (Porzana porzana), griežlė (Crex crex), gervė (Grus grus),uldukas (Columba oenas) ir baltasis kiškis (Lepus timidus) yra šalyje retos rūšys, tačiaupaplitusios visuose NAE regiono rajonuose (Rašomavičius, 2007). NAE regione taip patrasta daug retų įrašytų į LRK augalų rūšių: Nitela syncarpa, Neckera pennata,Calliergon trifarium, Lycopodiela inundata, Huperza selago, Botrychiummatricariifolium, Nymphaea alba, Myriophyllum alterniflorum, Thesium ebracteatum,Callitriche hermaphroditica, Alisma gramineum, Hydrilla verticillata, Najas minor,Gymnadenia conopsea, Dactylorhiza fuchsii, D. incarnate, D. longifolia, D. maculate,D. ochroleuca, D. traunsteineri, Hammarbya paludosa, Malaxis monophyllos,Corallorhiza trifida, Juncus stygius, Carex heleonastes ir Scolochloa festucacea(Rašomavičius, 2007). Meesia triquetra yra rastas Zarasų rajone.Remiantis esamais literatūriniais duomenimis darome išvadą, kad NAE regionebiologinės įvairovės vertybės yra daugiausiai susitelkę saugomose teritorijose. Tačiaukai kurios šių vertybių yra randamos ir vietovėse, nepatenkančiose į saugomasteritorijas. Šios vietovės yra mažiau žinomos ir, labiausiai tikėtina, mažiau svarbios.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 296
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2977.6-17 lent. Svarbiausia informacija apie NAE regiono saugomas teritorijas, įsteigtas pagal šalies teisinius aktus*.Saugomos teritorijosoficialus pavadinimasTilžės geomorfologinisdraustinisSmalvos hidrografinisdraustinisSmalvo kraštovaizdžiodraustinisGražutės regioninisparkasPušnies telmologinisdraustinisDysnos hidrografinisdraustinisPratkūnųgeomorfologinisdraustinisPlotas,haSteigimo teisinis pagrindas Steigimo tikslas Teritorijoskodas (ID)43,68 LR Seimo nutarimas Nr. I-2913;1992-09-24 (Žin., 1992, 30-913)547,44 Lietuvos SSR Ministrų Tarybos1983-12-14 sprendimas Nr. 342(Žin., 1983, 36-383; 22-244)2225,28 Lietuvos SSR Ministrų Tarybos1960-09-27 sprendimas Nr. 517(Žin., 1960, 27-244)29471 LR Seimo nutarimas Nr. I-2913;1992-09-24 (Žin., 1992, 30-913)779,4 LR Vyriausybės nutarimas Nr.1486 29-12-1997. (Žin., 1998, Nr.1-9)586,63 LR Vyriausybės nutarimas Nr.1486 29-12-1997. (Žin., 1998, Nr.1-9)623,47 LR Seimo nutarimas Nr. I-2913;1992-09-24 (Žin., 1992, 30-913)Apsaugoti unikalų limnoglacialinioreljefo kompleksąApsaugoti Smalvos upelio natūralųslėnįApsaugoti būdingą kraštovaizdį suSmalvo ir Smalvykščio ežeraisAukštaičių aukštumojeApsaugoti būdingą kraštovaizdį irkultūrines vertybes Šventosios upėsaukštupyjeApsaugoti pelkių kompleksąApsaugoti Dysnos upės slėnįlimnoglacialinėje žemumojeApsaugoti Sėlių aukštumosmoreninį kompleksą su Pratkūnųkalva0210200000010 Nežinoma* Šaltinis: Valstybinių saugomų teritorijų kadastras; Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba prie LR Aplinkos ministerijos.http://stk.vstt.lt/stk/default2.jsp?bs=1&lang=lt&jsessionid=E00C236D64073306E6A695C978F8110E.Tarptautinė saugomos teritorijosreikšmė0210300000009 Svarbi. Teritorija yra beveik tokia pat kaipir Smalvos šlapžemių komplekso PAST irkaip Smalvelės upės ir šlapžemių BST0230100000014 Svarbi. Teritorija yra tokia pat kaip irSmalvos ir Smalvykščio ežerų ir pelkiųBST0700000000012 Svarbi. Dalį teritorijos apima Gražutėsregioninio parko BST ir Šiaurės rytinėsGražutės regioninio parko dalies PAST0210900000027 Svarbi. Teritorija yra tokia pat kaip irPušnies pelkės BST0210300000013 Svarbi. Dalis teritorijos yra tokia pat kaip irDysnų ir Dysnykščio apyežerių šlapžemiųkomplekso PAST0210200000011 Nežinoma
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 2987.6.1.6 Biologinės įvairovės vertybės už Lietuvos ribųLatvijaNAE regiono saugomos teritorijosLatvijos Respublikos teritorijoje į 30 km nuo NAE zoną pilnai ar dalinai patenka šiossaugomos teritorijos: saugomo kraštovaizdžio vietovė ,,Augsdaugava”, apimanti gamtosparką ,,Daugavas loki”; saugomo kraštovaizdžio vietovė ,,Augszeme”, apimanti gamtosparkus ,,Meduma ezeraine” ir ,,Svente”; taip pat gamtiniai draustiniai ,,Bardinska ezers”(ežeras), ,,Skujines ezers” (ežeras) ir gamtos parkas ,,Silene”, apimantis gamtiniusdraustinius ,,Ilgas” ir ,,Glusonkas purvs” (pelkė; (7.6-18 lent., 7.6-8 pav.). Teritorijųnaudojimą ir apsaugą reglamentuoja Latvijos Ministrų Tarybos sprendimas Nr. 415(2003 m. liepos 22 d.), patvirtinantis ,,Nurodymus dėl saugomų gamtinių teritorijųapsaugos ir naudojimo”. Latvijos teritorijoje iki 30 km nuo Lietuvoje numatomos statytiNAE zonoje taip pat yra 9 mikro draustiniai. Jų bendras plotas yra apie 126,8 ha. PagalLatvijoje galiojančius teisinius aktus (Latvijos Ministrų Tarybos sprendimas Nr. 45 dėl,,Mikro draustinių stiegimo, apsaugos ir tvarkymo”), detalesnę informaciją apiemikrodraustinius galima gauti iš Latvijos valstybinėje agentūroje ,,Latvijas Vides,geologijas un meteorologijas agentura” (Latvijos aplinkos, geologijos ir meteorologijosagentūra). NAE regionas Latvijos teritorijoje taip pat apima šiuos gamtos paminklus:Medumu alley, Medumu park (dendrologiniai sodiniai) bei 74 saugomus medžius(Latvijos Respublikos 1998 m. balandžio 7 d. patvirtintas ,,Saugomų gamtinių teritorijųįstatymas”).Visos aukščiau minėtos teritorijos yra svarbios europiniu mastu, kadangi jos yraįtrauktos į NATURA 2000 saugomų teritorijų tinklą.NAE regioneLatvijos Respublikoje saugomų teritorijų sąrašasAugszemeApsaugos kategorija: saugoma kraštovaizdžio vietovė (apima gamtos parką –Medumu ezeraine (ežerynas), Svente gamtos draustinį – Bardinska ir Skujines ežerus);NATURA 2000 teritorija.Administracinė priklausomybė: Medumu, Sventes, Kalkunes ir Sederes kaimiškosiosseniūnijos.Plotas: 20 828 ha.Įsteigimo metai: 1977.Gamtinės vertybės: Vertinga kraštovaizdžio teritorija apima Sventes ir Medumu ežerussu salomis bei keletą aplinkinių mažų ežerų. Į ją patenka Augszeme aukštumos beikeletas biologinės įvairovės požiūriu vertingų teritorijų. Čia randamos biologinėsvertybės yra 12 į ES Buveinių Direktyvos I priedą įrašytų buveinių ir 8 paukščių rūšys,saugomos pagal ES Paukščių Direktyvą.Bardinska ežerasApsaugos kategorija: gamtinis draustinis (patenka į saugomą kraštovaizdžio vietovę –Augszeme) ir NATURA 2000 saugoma teritorija.Administracinė priklausomybė: Sederes kaimiška seniūnija.Plotas: 5 ha.Įsteigimo metai: 2004.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 299Gamtinės vertybės: saugoma teritorija įsteigta pagal ES Buveinių Direktyvą. Taidaugiausiai pereinamo tipo pelkės ir maršos. Ežere taip pat randamos trys rūšys,saugomos pagal ES Buveinių Direktyvą. Čia yra viena iš nedaugelio vietų, kur Latvijojerandama samana Laplandinė drepanė (Hamatocaulis lapponicus).Skujines ežerasApsaugos kategorija: gamtinis draustinis (patenka į saugomą kraštovaizdžio vietovę –Augszeme) ir NATURA 2000 saugoma teritorija.Administracinė priklausomybė: Sederes kaimiška seniūnija.Plotas: 10 ha.Įsteigimo metai: 2004.Gamtinės vertybės: saugoma teritorija įsteigta pagal ES Buveinių Direktyvą. Taidaugiausiai pereinamo tipo pelkės ir maršos. Ežere taip pat randamos trys rūšys,saugomos pagal ES Buveinių Direktyvą. Čia yra viena iš nedaugelio vietų, kur Latvijojerandama samana Laplandinė drepanė (Hamatocaulis lapponicus).Medumu ezeraineApsaugos kategorija: gamtos parkas (yra saugomos kraštovaizdžio vietovės –Augszeme <strong>dalis</strong>. Į jį įeina ir gamtinis draustinis - Medumu ežero salos); NATURA 2000saugoma teritorija.Administracinė priklausomybė: Medumu kaimiškoji seniūnija.Plotas: 1484 ha.Įsteigimo metai: 1977.Gamtinės vertybės: nedideli įvairių tipų miškai ir apyežerių pereinamo tipo pelkės.Randami saugomų rūšių orchidiniai augalai (pvz., dvilapis purvuolis (Liparis loeselii).Ežerai yra svarbios retų rūšių šikšnosparnių maitinimosi vietos. Čia taip pat auga daugrūšių saugomų retų aukštesnių augalų, samanų ir kerpių.Medumu ežero salosApsaugos kategorija: gamtinis draustinis (patenka į gamtos parką – Medumu ezeraine(ežerynas). Tai NATURA 2000 saugoma teritorija.Administracinė priklausomybė: Medumu kaimiškoji seniūnija.Plotas: 3 ha.Įsteigimo metai: 1987.Gamtinės vertybės: saugoma teritorija įsteigta tikslu saugoti Medumu ežero salas.Didžiausia teritorijos gamtinė vertybė yra ežero salose augantys miškai. Tai daugiausiaiplačialapių lapuočių medynai, kur buveinėse vyrauja liepos, drebulės, beržai bei ąžuolaiir uosiai.Medumu parkasApsaugos kategorija: gamtos paminklas.Administracinė priklausomybė: Medumu kaimiškoji seniūnija.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 300Plotas: 12.5 ha.Įsteigimo metai: 1977.Meduma alejaApsaugos kategorija: gamtos paminklas.Administracinė priklausomybė: Medumu kaimiškoji seniūnija.Plotas: 0.4 ha.Įsteigimo metai: 2005.SventeApsaugos kategorija: gamtos parkas (patenka į saugomo kraštovaizdžio vietovę –Augszeme. Apima gamtinį draustinį – Sventes ežero salas. Tai taip pat NATURA 2000saugoma teritorija.Administracinė priklausomybė: Medumu, Sventes, Kalkunes, Sēderes kaimiškosiosseniūnijos.Plotas: 2225 ha.Įsteigimo metai: 1977.Gamtinės vertybės: ypatingo grožio ežeras. Apima Sventes ežerą, kuris yra Latvijojevienas švariausių. Jame yra 3 mišku padengtos salos. Ežeras eutrofinio tipo. Teritorijojeyra pereinamo tipo pelkių, liūnų, šlapių juodalksnynų. Iš ypatingai saugomų augalųminėtini didžioji dantenė (Circaea lutetiana), dvilapis purvuolis (Liparis loeselii),smailialapė plūdė (Potamogeton acutifolius) ir kitos rūšys.Sventes ežero salosApsaugos kategorija: gamtinis draustinis (yra gamtos parko Svente <strong>dalis</strong>). NATURA2000 saugoma teritorija.Administracinė priklausomybė: Sventes kaimiškoji seniūnija.Plotas: 3 ha.Įsteigimo metai: 1987.Gamtinės vertybės: ypatingai gražios Svente ežero salos. Didžiausios salos Viskuplotas – 1.7 ha. saloje vyrauja lapuočiai: juodalksniai, beržai ir uosiai.SileneApsaugos kategorija: gamtos parkas (apima gamtinius draustinius Ilgas ir Glusonkaspelkė). NATURA 2000 saugoma teritorija.Administracinė priklausomybė: Lidumnieku ir Skrudalienas kaimiškosios seniūnijos.Plotas: 3825 ha.Įsteigimo metai: 1977.Gamtinės vertybės: įvairių tipų miškai (ypatingai pelkiniai ir pelkėti) ir eutrofinio tipoežerai. Ežerai yra labai vertingos retų saugomų rūšių šikšnosparnių maitinimosi vietos.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 301Žinomos 2 stambios jų kolonijos. Randama labai daug retų saugomų gyvūnų ir augalųrūšių.IlgasApsaugos kategorija: gamtinis draustinis (patenka į Selene gamtos parką). TaiNATURA 2000 saugoma teritorija.Administracinė priklausomybė: Skrudalienas kaimiškoji seniūnija.Plotas: 157 ha.Įsteigimo metai: 1999.Gamtinės vertybės: auga ir gyvena daug saugomų Latvijoje rūšių. Iš jų minėtiniaugalai: pataisas-varinčius (Lycopodium annotinum), vaistinis pataisas (L. clavatum),mažoji gegūnė (Orchis morio), rausvoji plūdė (Potamogeton rutilus). Gausu retų rūšiųpaukščių: mažasis erelis rėksnys (Aquilla pomarina), baltnugaris genys (Dendrocoposleucotos), juodoji meleta (Dryocopus martius), pilkoji meleta (Picus canus), vapsvaėdis(Pernis apivorus), juodasis gandras (Ciconia nigra).Glusonkas pelkėApsaugos kategorija: gamtinis draustinis (yra Selene gamtos parko <strong>dalis</strong>) ir NATURA2000 saugoma teritorija.Administracinė priklausomybė: Skrudalienas kaimiškoji seniūnija.Plotas: 155 ha.Įsteigimo metai: 1977.Gamtinės vertybės: teritorijoje saugomi 2 distrofiniai ežerai (Glusņas ir Glusonkas).Šie ežerai yra apsupti atvirų tarpinio tipo pelkių ir liūnų. Toliau apylinkėse auga irpelkinio tipo pušynai bei eglynai.AugsdaugavaApsaugos kategorija: saugoma kraštovaizdžio vietovė (apima gamtos parką –Daugavas loki (Daugavos upės kilpos)) ir NATURA 2000 saugoma teritorija.Administracinė priklausomybė: Naujenes, Salienas, Vecsalienas, Tabores,Skrudalienas kaimiškosios seniūnijos. Teritorija priklauso Kraslavos rajonui.Plotas: 52 325 ha.Įsteigimo metai: 1990.Gamtinės vertybės: saugoma teritorija įkurta tikslu saugoti kultūrines ir gamtinesvertybes Daugavos upės natūraliame slėnyje ir jo apylinkėse. Joje randama daug rūšiųsaugomų augalų ir gyvūnų bei daug tipų natūralių biotopų (pvz., pagal ES BuveiniųDirektyvą saugomų upių vingių, atvirų žemyninių kopų su smiltyninių šepetukų(Corynephorus canescens) pievomis, šaltiniais ir šaltiniuotomis kalkingomis pelkėmis,šlaitų ir griovų miškais, sausų kalkingų pievų ir kt.Daugavas loki (Dauguva upės kilpos)
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 302Apsaugos kategorija: gamtos parkas (patenka į saugomo kraštovaizdžio vietovę –Augsdaugava) ir NATURA 2000 saugoma teritorija.Administracinė priklausomybė: Naujenes, Salienas, Vecsalienas, Tabores irSkrudalienas kaimiškosios seniūnijos. Teritorija priklauso Kraslava rajonui.Plotas: 12372 ha.Įsteigimo metai: 1990.Gamtinės vertybės: saugoma teritorija įsteigta palaikyti ir saugoti unikalų Dauguvaupės vidurupio kraštovaizdį, vertingas gamtines vietoves, gamtinių teritorijų įvairovębei vietinius istorinius paminklus. Gamtos parkas apima 8 dideles Dauguvos upės kilpastarp Kraslava miesto ir Naujene griovos.7.6-18 lent. Latvijoje NAE regione saugomos teritorijos ir jų plotas.Nr. Saugomos gamtinės teritorijos pavadinimas Plotas, ha1. Saugoma kraštovaizdžio vietovė “Augsdaugava” 52 3251.1. Gamtos parkas “Daugavas loki” 12 3722. Saugoma kraštovaizdžio vietovė “Augszeme” 20 8282.1 Gamtos parkas “Medumu ezeraine” 14842.1.1. Gamtinis draustinis “Meduma ezera salas” 32.2. Gamtos paminklas “Medumu parks” 12,52.3. Gamtos paminklas “Medumu aleja” 0,42.4 Gamtos parkas “Svente” 22252.4.1. Gamtinis draustinis “Sventes ezera salas” 32.5. Gamtinis draustinis “Skujines ezers” 102.6. Gamtinis draustinis “Bardinska ezers 53. Gamtos parkas “Silene” 38253.1. Gamtinis draustinis “Glusonkas purvs” 1553.2. Gamtinis draustinis “Ilgas” 157BaltarusijaNAE regione esančios saugomos teritorijosVisa 30 km spinduliu apie NAE zona Baltarusijos teritorijoje priklauso Braslavoadministraciniam rajonui. Joje yra keletas saugomų teritorijų. Arčiausiai esant irplačiausiai žinoma saugoma teritorija yra Braslavo ežerų nacionalinis parkas.Braslavo ežerų nacionalinis parkasBraslavo ežerų nacionalinis parkas įsteigtas tikslu saugoti Braslavo ežerų grupėsnatūralų kompleksą, unikalų ledynmečio suformuotą kraštovaizdį, vadinamamBaltarusijos ežerynui (Belaruskoe Poozerje) būdingą biologinę įvairovę (ypač augalus irgyvūnus); organizuoti aplinkosauginį gyventojų švietimą bei kultūrinio paveldoapsaugą, o taip pat organizuoti rekreaciją ir turizmą. Braslavo ežerų nacionalinis parkasįsteigtas 1995 metais.Parkas apima 71,5 tūkstančių ha teritoriją, kas sudaro daugiau nei trečdalį Braslavoadministracinio rajono ploto. Šiaurės-pietų kryptimi parkas yra nutysęs 56 km. Joteritorijos plotis svyruoja nuo 7 iki 29 km. Priklausomai nuo prioritetinių parko vertybiųišsidėstymo, jis yra suskirstytas į funkcines zonas. 27746 ha (39 %) yra priskirtareguliuojamos ūkinės veiklos zonai. Čia atliekami žmogaus ūkinės veiklos nepažeistųekosistemų tyrimai tikslu įvertinti jų atsparumą, atstatymo bei plėtros galimybes.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 303Ekonominė zona apima 25815 ha (36,3 % nuo viso parko ploto). Joje yra visa parkąaptarnaujančių institucijų infrastruktūra, rekreaciniai ir gyvenamieji pastatai. Rekreacijaiskirta zona užima 12103 ha (17,0 %). Ji apima rekreacinę ir turizmo infrastruktūrą,skirtą parko lankytojų rekreacijai ir kultūrinės veiklos organizavimui. Gamtos draustiniųir rezervatų zona sudaro tik 3452 ha (4,9 %). Jai yra priskirtos vertingiausios irmažiausiai naudojamos Boguinsky miško vietos. Šios zonos svarbiausias tikslas yraišsaugoti žmonių veiklos nepaliestas ir unikalias ekosistemas.7.6-8 pav. NAE regione Latvijos Respublikos ribose esančios saugomos teritorijos.Parke gausu miškų ir erų. Miškai užima beveik pusę nacionalinio parko ploto (46 %).60 parko ežerų užima apie 17% jo teritorijos. Didžiausi ežerai yra šie: Drisvyaty(Drūkšių), Snudy, Strusovo, Boguinskoe. Volos Yuzhny ežeras parke yra giliausias. Jodidžiausias gylis yra 40,4 m.Parko reljefą suformavo paskutinis ledynmetis. Braslavo aukštuma yra vienas išunikaliausių natūralių Baltarusijos gamtinių kompleksų. Kalvų, ežerų, pelkių ir upiųkombinacija daro teritoriją labai mozaikiška. Parke daug milžiniškų riedulių. Kai kuriejų siekia iki 10 m ilgio. Geologiniu ir istoriniu požiūriais jie yra labai vertingi. Braslavoaukštumai būdingi dalinai nujaurėję dirvožemiai. Priemolio ir priesmėlio dirvožemiaisutinkami retokai.Šiuolaikinei parko faunai būdingos Vidurio Europos mišriųjų miškų rūšys. Ežeruosegyvena 29 rūšių žuvys. Stebimi 189 rūšių paukščiai. Iš jų 45 rūšys yra retos irnykstančios. Didžiausiomis vertybėmis laikomi perintys juodieji gandrai (Ciconianigra), žvyrės (Lagopus lagopus), juodakrūtis bėgikas (Calidris alpina). Stambiejiparko žinduoliai yra briedis (Alces alces), rudasis lokys (Ursus arctos), vilkas (Canislupus) ir lūšis (Lynx lynx). Parke rasta apie 500 floros rūšių. Apie 20 augalų rūšių yraBaltarusijoje retos. Volos Yuzhny ežeras yra Baltarusijoje vienintelė vieta, kur randamireliktiniai vėžiagyviai (Crustacea), išlikę regione nuo paskutinio ledynmečio laikų.
Kitos saugomos teritorijosKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 304Vitebsko regione (srityje) yra ir tarptautinės svarbos saugotinų bei saugomų teritorijų.Kai kurios jų yra arti Lietuvoje planuojamos statyti NAE regiono Baltarusijoje ribos, okitos yra netoli už jo ribos. Tarptautinės svarbos vertingomis teritorijomis pirmiausiailaikytinos šios vietovės ir šios saugomos teritorijos (Kozulin ir kt., 2002): Elnia pelkė(centro koordinatės: E 27 55 ir N 55 34; 23200 ha), ežerų ir pelkių kompleksas,,Asveiski” (Azerna-bolotny Kompleks ,,Asveiski”; centro koordinatės: E 28 01 ir N 5606; 22600 ha); miško ir pelkių kompleksas „Raudonasis šilas“ (Lesa-bolotny Kompleks,,Červony bor“ centro koordinatės: E 28 30 ir N 56 00; 34234 ha); Servatc (centrokoordinatės: E 27 30 ir N 55 00; 9268 ha).Elnia pelkė yra paskelbta hidrografiniu draustiniu (zakaznik). Jis įstiegtas 1968 m.1998 m. ši pelkė paskelbta tarptautinės reikšmės paukščiams svarbia teritorija(Important Bird Area (IBA) of international value). Ežerų ir pelkių kompleksas,,Asveiski” yra kraštovaizdžio draustinis (zakaznik). Jis įkurtas 2000 m. 1998 m. jisbuvo nominuotas tarptautinės reikšmės paukščiams svarbia teritorija. Miškų ir pelkiųkompleksas ,,Červony bor“ yra kraštovaizdžio draustinis (zakaznik). Jis įsteigtas1995 m. Šiuo metu jis pripažintas potencialia tarptautinės reikšmės paukščiams svarbiateritorija. Saugoma teritorija „Servatc“ yra hidrografinis draustinis (zakaznik). Ji taip patpaskelbta tarptautinės reikšmės paukščiams svarbia teritorija.7.6.1.7 Biologinės įvairovės vertybių Lietuvoje santraukaNAE regione Lietuvoje yra 8 NATURA 2000 saugomos teritorijos (BST), skirtossaugoti gamtinėms buveinėms, augalams ir gyvūnams, įsteigtos įgyvendinant ESBuveinių Direktyvą. Bendrijos svarbos teritorijos įsteigtos apsaugoti 23 tipų tarptautinėssvarbos buveinėms. Pagal minėtą ES Buveinių Direktyvą šios 23 tipų buveinės ir 12rūšių tarptautinės svarbos gyvūnų bei augalų yra NAE regiono tikslinės biologinėsįvairovės vertybės (joms apsaugoti yra įsteigtos BST).NAE regione Lietuvoje yra 4 NATURA 2000 saugomos teritorijos (PAST įsteigtosįgyvendinant ES Paukščių Direktyvą) ir skirtos saugoti gamtosaugos požiūriuvertingoms paukščių populiacijoms. Šiose NATURA 2000 tinklo saugomose teritorijoseyra 26 perinčios paukščių rūšys. Jos yra laikomos NAE regiono tikslinėmis rūšimis(vertybėmis; joms apsaugoti yra įsteigtos PAST).Šiame darbe poveikio biologinei įvairovei <strong>vertinimo</strong> požiūriu svarbiausiomisvertybėmis laikėme tas, kurių vietos populiacijų išsaugojimui įsteigtos Drūkšių ežeroBST ir Drūkšių ežero PAST. Taigi, svarbiausiomis biologinės įvairovės vertybėmisšiame darbe laikėme ūdrą (Lutra lutra; 6–10 individų), kirtiklį (Cobitis taenia; ežereįprasta rūšis), didįjį baublį (Botaurus stellaris; vietinė perinti populiacija – 10baubiančių patinėlių), juodakaklį narą (Gavia arctica; 1 pora), nendrinę lingę (Circusaeruginosus; 5 poros), švygždą (Porzana porzana; 6 giedantys patinai), plovinę vištelę(Porzana parva; 1 giedantis patinas), juodąją žuvėdrą (Chlidonias niger; 10 porų) irmėlyngurklę (Luscinia svecica; 1 pora).Dviejų pasiūlytų NAE statybos vietų artimiausių apylinkių biologinės įvairovėsvertybėsKeleto tarptautinės svarbos biologinės įvairovės vertybių buvimo (augimo, gyvenimo)vietos yra dviejų pasiūlytų NAE statybos vietų bei IAE artimiausiose apylinkėse. Dvižinomos ūdros (Lutra lutra) kartografuotos buveinės (tikėtina ir veisimosi vietos), vienadidžiojo baublio (Botaurus stellaris), viena švygždos (Porzana porzana) ir vienanendrinės lingės (Circus aeruginosus) buveinės (lizdinės teritorijos arba veisimosi
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 305vietos) yra Drūkšių ežero pakrantėse arti pasiūlytų NAE statybos vietų. Kaip jau minėta,visos šios rūšys yra laikomos Drūkšių ežero PAST ir Drūkšių ežero BST tikslinėmisvertybėmis (7.6-9 pav.).7.6-9 pav. Biologinėsns įvairovės vertybių paplitimas dviejų pasiūlytų NAEstatybos vietų bei IAE artimiausiose apylinkėse. Žymėjimai: raudona brūkšninėlinija – dažniausiai naudojama ūdros (Lutra lutra) buveinė; žydras taškas –nendrinės lingės (Circus aeruginosus) veisimosi vieta; žalias taškas - didžiojobaublio (Botaurus stellaris) patino teritorija; geltonas taškas – dirvoninio kalviuko(Antus campestris) veisimosi vieta; violetinis taškas švygždos (Porzana porzana)patino teritorija; raudonas taškas – skiauterėtojo tritono (Triturus cristatus)veisimosi buveinė;raudonas trikampis – didžiojo baltojo garnio (Egretta alba)kolonija (veisimosi vieta).Kai kurios kitos rūšys, įrašytos į ES Buveinių Direktyvos II priedą ir ES PaukščiųDirektyvos I priedą yra taip pat rastos pasiūlytų NAE statybos vietų bei IAEartimiausiose apylinkėse. Laukinių paukščių masinio veisimosi laikotarpyje dirvoniniskalviukas (Anthus campestris) gyvena teritorijoje, kur kasant žvyrą buvo stipriaipažeista žolinė danga. Ši rūšis yra įrašyta į ES Paukščių Direktyvos I priedą. Ūdra(Lutra lutra), didysis baublys (Botaurus stellaris), švygžda (Porzana porzana) irdirvoninis kalviukas (Anthus campestris) yra įrašyti į LRK.Dvi varliagyvių rūšys, įtrauktos į ES Buveinių Direktyvos II ir IV priedus, bei į LRK(skiauterėtasis tritonas (Triturus cristatus) ir kūmutė (Bombina bombina)), gyvena taippat labai arti IAE (7.6-9 pav.). Kūmutė (Bombina bimbina) gyvena beveik visoje IAEteritorijoje išlikusiuose ar žmonių veiklos pažeistose vietose - naujai susiformavusiuosemažuose vandens telkiniuose. Skiauterėtasis tritonas (Triturus cristatus) rastas mažuosevandens telkiniuose Tumeliuos miške.Mišri didžiųjų kormoranų (Phalacrocorax carbo; apie 500 lizdų), pilkųjų garnių (Ardeacinerea; apie 150 lizdų) ir didžiųjų baltųjų garnių (Egretta alba; keletas lizdų) kolonijayra Drūkšių ežero pakrantės miške netoli dabartinės Ignalinos AE. Didysis baltasisgarnys (Egretta alba) yra naujai Lietuvoje vos prieš metus kitus pradėjusi perėtipaukščių rūšis. Ji yra įtraukta į ES Paukščių Direktyvos I priedą.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 306Labai netoli IAE yra reta tarptautiniu mastu saugoma buveinė ,,Pelkėti lapuočių miškai”(9080). Ši buveinė yra įrašyta į ES Buveinių Direktyvos I priedą.Didysis auksinukas (Lycaena dispar) stebėtas pievoje apie 2,5 km atstumu į pietus nuoIAE. Ši rūšis yra įrašyta į ES Buveinių Direktyvos II priedą.Kai kurie reti augalai, įtraukti į Lietuvos raudonąją knygą rasti arti IAE (pvz., eračininėnendrinė (Scolochloa festucacea), lieknasis švylys (Eriophorum gracile).Kai kurios retos bestuburių gyvūnų rūšys taip pat rastos arti IAE. Pvz., Melitaea phoebe(Lepidoptera, Nymphalidae) gyvena pievoje Smalvelės upelio slėnyje arti Drūkšių ežeroir arti pagrindinio IAE pastato. Temelucha arenosa (Hymenoptera, Ichneumonidae) taippat rasta pievoje Smalvelės upelio slėnyje netoli Drūkšių ežero. Baltajuostis melsvys(Aricia eumedon) rastas Drūkšių ežero pakrantėje apytikriai 2 km į vakarus nuo IAE.7.6.1.8 Sausumos biologinės įvairovės radioekologinė būklėBendrai apie radioekologijąRadioekologija yra mokslinė disciplina, tirianti radioaktyvių medžiagų ryšius suaplinka, kaip įvairūs veiksniai ir mechanizmai veikia jų migraciją ir patekimą įmitybines grandines bei ekosistemas bei kokį poveikį jos turi <strong>aplinkai</strong>. Radioaktyvumąsukelia natūralios ir antropogeninės kilmės šaltiniai, tame tarpe pramoninės kilmėsradioaktyvios medžiagos ir atominės energijos generatoriai.Žinoma, kad šiuolaikinės atominės elektrinės labai nedaug teršia aplinką. Nepaisant tosvarbu stebėti (monitoringuoti) radioaktyvų teršimą, ryšium su planuojamos statytinaujos atominės elektrinės veikla, bei tirti radioaktyvių medžiagų plitimą ir pernašasgamtoje. Tarptautinis domėjimasis aplinkos apsaugos nuo radiacijos klausimu didėja.Ankstesnės stebėsenos (monitoringo) rezultataiNustatyta, kad 1996–2001 m. didžiausias 137 Cs aktyvumas (kiekis) miško augaluosesvyravo nuo 71 iki 174, o dirvoje, jų augimo vietose buvo iki 109 Bq/kg (7.6-19 lent.).Miško ekosistemose šio radionuklido didžiausias aktyvumas nustatytas augaluoseHiloconium splendens ir Pteridium aquilenium (atitinkamai 164 ir 174 Bq/kg). Tirtuoseaugaluose didžiausias 137 Cs aktyvumas svyravo atitinkamai nuo 102 iki 130 Bq/kg, o jųaugimo vietose dirvožemyje iki 108 Bq/kg (7.6-19 lent.). Tirtuose pievų augaluose ir jųaugimo vietų dirvožemyje didžiausios 137 Cs aktyvumo reikšmės buvo santykinai mažos,atitinkamai 26 ir 30 Bq/kg (7.6-19 lent.). Augaluose ir dirvoje didžiausias 137 Csaktyvumas nustatytas miškų ir pelkių ekotopuose arčiausiai nuo Ignalina AE esančiojeGrikiniškių tyrimo vietoje ir Tilžėje, kuri yra kitoje IAE pusėje ir kitoje Drūkšių ežeropusėje. 2003–2005 ir 2007 m., lyginant su 1996–2001 m. atliktais tyrimais, 137 Cs kiekis(aktyvumas) IAE regione miško, pelkės ir pievos augaluose daugumoje atvejų buvopanašus arba mažesnis (7.6-19 lent.).7.6-19 lent. Svarbiausių radionuklidų individualus aktyvumas (Bq/kg, s.m.)tirtuose įvairių Ignalinos AE regionų ekotopų augaluose.EkotopaiAugalai irkitos tirtosmedžiagosRadionuklidų aktyvumo intervalai: mažiausios – didžiausiosreikšmės1996–2001137 Cs2003–200520071996–200160 Co2003–200520071996–2005Miškas Samanos 50–71 – – 15 3 – 8–15 –Hilocomium 30–164 29–80 31±4 3–28
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 311biologinėms vertybėms, todėl jam vertinti ir yra naudojamas rodiklis „palankigamtosauginė būklė“.Atliekant NATURA 2000 vertinimus atsižvelgiama į vadinamą atsargumo principą.Taikant šį principą visais atvejais, kuomet <strong>vertinimo</strong> metu tam tikros rizikos, kad planasar projektas turės reikšmingą neigiamą įtaką atmesti nėra galimybės, turi būtipripažįstama, kad tokia rizika egzistuoja (neigiamas poveikis bus).<strong>Poveikio</strong> vertinimas detaliauTransportas. Jei NAE statybos ir vėliau darbo metu transporto eismas busorganizuojamas dabar esamais keliais, ir, tikėtina, statybos metu, lyginant su darbolaikotarpiu, naudojamo transporto kiekis padidės, tai neturės reikšmingo neigiamopoveikio tikslinėms biologinės įvairovės vertybėms (7.6-20 lent.). Ši išvada galios, jeinebus statomi nauji keliai kitur, nei šiuo metu pažeistose (urbanizuotose) vietose (ypačarčiau prie Drūkšių ežero, kadangi tikslinės vertybės yra daugiau ar mažiau ekologiškaisusiję su vandens ekosistemomis).Triukšmas, vibracija ir statyba. Triukšmas ir vibracija bei NAE statybos darbai galiturėti vidutinę neigiamą įtaką trims vertybėms (rūšims). Nenumatomas neigiamas šiųveiksnių poveikis likusioms 5 rūšims (tikslinėms vertybėms; žiūr. 7.6-20 lent.).Vandens aplinkos pokyčiai. Priklausomai nuo maksimalios Drūkšių ežero vandenstemperatūros numatomas labai skirtingas NAE poveikis NATURA 2000 tinklui(Drūkšių ežero PAST ir BST). Vandens maksimali temperatūra priklausys nuo NAEterminės apkrovos (terminio teršimo apimčių). Darbe buvo analizuojami trys scenarijai:T1, T2 ir T3. Didžiausias neigiamas poveikis NATURA 2000 saugomų teritorijų tinklovertybėms iškiltų, jei būtų parinktas ir įgyvendinamas T2 scenarijus (terminė ežeroapkrova būtų maksimum iki 6 310 MW (išleidime, išmetime) ir to pasėkoje žymiaipadidėtų ežero vandens temperatūra. T2 temperatūrinis variantas turėtų didžiausiąneigiamą poveikį beveik visoms analizuotoms rūšims. Svarbiausias poveikio ekologinisrezultatas būtų maisto gyvūnams (žuvų, vabzdžių ir kitų vandens gyvūnų) sumažėjimas.Taip nutiktų susidarius tik labai ekstremalioms sąlygoms. Vis tik akivaizdžiai labiausiaitikėtina, kad net esant aukštoms ežero vandens temperatūroms visoms tikslinėms ežeroekosistemos vertybėms tikriausiai pakaktų žuvų, vabzdžių ir kitų vandens gyvūnų beiaugalų palaikyti jų PGB. Vis tik laikantis aukščiau minėto atsargumo principo, T2scenarijus turi būti laikomas sprendimu, kuris gali būti grėsme, kad tai turės neigiamosįtakos vienai ar daugiau NATURA 2000 tikslinių vertybių (žiūr. 7.6-20 lent.), nesanalizuojamos rūšys yra ekologiškai pilnai priklausomos nuo ežero ekosistemos. Tuotarpu sprendiniai pagal T1 ar T3 scenarijus, įgyvendinus numatytas neigiamo poveikiomažinimo priemones, NATURA 2000 tinklo vertybėms beveik neturėtų jokiosneigiamos įtakos.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3127.6-20 lent. Numatomas esminis NAE poveikis NATURA 2000 saugomų teritorijų (Drūkšių ežero BST ir PAST) tikslinėms vertybėms,priklausomai nuo statybos vietos ir vandens aušinimo scenarijaus.*Tikslinė vertybė /NATURAvietovėŪdra (Lutra lutra) /Drūkšių ežeroBST; <strong>LT</strong>ZAR0029Kirtiklis (Cobitistaenia)/ Drūkšiųežero BST;<strong>LT</strong>ZAR0029Transportas Triukšmas ir vibracija Statybos tiesioginė įtaka T1 T2 T3Reikšmingaspoveikisnenumatomas, kadangitransportosrautuspaanuojamaorganizuotidaugiausiaiesamaiskeliais.Triukšmo intensyvumasilgalaikėje perspektyvoje,lyginant su dabartinesituacija, esminiainesikeis. Jei NAE statybaibus pasirinkta 2 vieta,trukdymo, baidymo rizikagali iškilti, kadangitriukšmo šaltinis, lyginantsu esama situacija,atsirastų bent 10 kartųarčiau iki vienos išprioritetinių vietų(dažniausiai naudojamosbuveinės, kuri, labiausiaitikėtina, yra ūdros (Lutralutra) veisimosi buveinė.Galimas reikšmingasneigiamas poveikis, jeistatybai bus pasirinkta 2siūloma vieta.<strong>Poveikio</strong> <strong>Poveikio</strong> nebus.nebus (kirtiklisyra žuvis)Tiesiogiai statybos įtakoje nebussunaikintos žinomos veisimosi arpoilsio (gyvenimo) vietos. Jei NAEstatybai bus pasirinkta 2 vieta, atsirasžmonių trukdymo, baidymo įtaka(triukšmas, žmonių buvimas,dispersijos ir migracijos keliųužblokavimas, kt.). Ypač didelėgrėsmė vietinei populiacijai iškils dėlto, jog numatoma, kad statybos darbaiir pati nauja AE fiziškai blokuosvietinės populiacijos individųdispersijos ir migracijos kelius. Ūdrayra vandenų pakrančių rūšis, turintisantykinai dideles teritoriją, kuriąindividai kontroliuoja judėdami(vaikščiodami) pakrantėmis. Užstatytair kitaip šiuo požiūriu pažeista teritorijayra beveik visiškai rūšiai netinkama(net migravimui). Todėl NAE galimastatyba 2 parinktoje vietoje sumažinsrūšies PGB, jei poveikio mažinimopriemonės nebūtų įgyvendintos.Aušinamojo vandens ėmimo irišleidimo įrenginių statyba bei galimižemsiurbių darbai gali neigiamaipaveikti kirtiklio (Cobitis taenia)populiaciją arti darbų vietos. Poveikis,manoma, būtų labai lokalus ir laikinas.Jis negalėtų turėti reikšmingos įtakoskirtiklio populiacijos išlikimui ežere beirūšies PGB.Esama situacijareikšmingainesikeis ir išlikspanašios sąlygoskaip yra dabar,todėl ir ateityjebus rūšiaitinkamos sąlygosveistis ir naudotivietovę.Kadangidabartinė situacijažymiai nepakis,nesitikima jokioreikšmingonepalankauspoveikio vietospopuliacijai.Reikšmingas ežero šildymas sukelspotencialią riziką, jog pakis(supaprastės) žuvų bendrijos rūšinėsudėtis (žuvys yra pagrindinis šiožinduolio maistas). Pagal prognozesnet jei žuvų bendrijos rūšinė sudėtissupaprastės, žuvų biomasė arbažuvų kiekis nesumažės. Todėl šiemsgyvūnams bus pakankamai maisto,kad jų PGB išliktų tokia pat.Kirtiklis yra tolerantiškas aukštaivandens temperatūrai ir santykinaimažoms deguonieskoncentracijoms. Jis gyvenalitoralėje, kur pastovios anaerobinėssąlygos nėra tikėtinos. Jis neršiavietose, kur gausu vandens augalų.Remiantis rūšies buveinėspasirinkimo dėsningumais, daromaišvada, kad kirtiklis yra pakankamaieutrofikacijai ir vandens pašiltėjimuiKadangiežerovandenstemperatūros buspanašios įnatūralias,nesitikimajokioneigiamopoveikio.Lyginant suesamapadėtimi,litoralėszonosbuveinėspasikeistųnežymiai.Todėlneigiamopoveikio
Tikslinė vertybė /NATURAvietovėJuodakaklis naras <strong>Poveikio</strong>(Gavia arctica)/ nebusDrūkšių ežero (juodakaklisPAST <strong>LT</strong>ZARB003 naras yraekologiškaisusijęs tik suežeru).Nendrinė lingė(Circusaeruginosus)/Drūkšių ežeroPAST <strong>LT</strong>ZARB003Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 313Transportas Triukšmas ir vibracija Statybos tiesioginė įtaka T1 T2 T3Svarbuspoveikisnenumatomas, kadangitransportosrautusplanuojamaorganizuotidaugiausiaiesamaiskeliais.Triukšmo intensyvumasilgalaikėje perspektyvoje,lyginant su dabartinesituacija, esminiainesikeis. Jokio didesniopoveikio rūšiainenumatoma.Triukšmo intensyvumasilgalaikėje perspektyvoje,lyginant su dabartinesituacija, esminiainesikeis. Nepriklausomainuo to, kuri iš dviejųsiūlomų vietų buspasirinkta NAE statybai,rūšies trukdymo, baidymorizika gali atsirasti. Mattriukšmo šaltinis, lyginantsu esama situacija,atsirastų kritiškai artimažiausiai bent vienosperimvietės. Galimasreikšmingas neigiamaslokalinis poveikis (vienaiporai). Tačiau lyginant suesama situacija, tiek patStatybos darbų įtakoje nebussunaikintos žinomos veisimosi arpoilsio (gyvenimo) vietos, todėl joksdidesnis poveikis rūšiai nenumatomas.Statybos darbų įtakoje nebussunaikintos žinomos veisimosi arpoilsio (gyvenimo) vietos. Gali iškiltipavojus, kad padidės rūšiai nepalankižmonių trukdymo, baidymo įtaka(triukšmas, žmonių buvimas, kt.) vienaiporai. Tačiau manoma, kad dabartinėrūšies PGB nesikeis, jei specialiosneigiamą poveikį mažinančiospriemonės bus įgyvendintos.Kadangidabartinėssąlygosreikšmingainepakis (tametarpe nepakisežero terminisrežimas), todėl irateityje išliksanalogiškossąlygos šiai rūšiaiperėti bei naudotivietovę.Kadangidabartinėssąlygosreikšmingainepakis (tametarpe nepakisežero terminisrežimas), todėl irateityje išliksanalogiškossąlygos šiai rūšiaiperėti bei naudotivietovę.tolerantiška rūšis. Todėlneprognozuojamas neigiamasreikšmingas poveikis.Reikšmingas ežero šildymas sukelspotencialią riziką, jog žuvų bendrijosrūšinė sudėtis supaprastės. Galimasneigiamas poveikis buveinėskokybei, ypač dėl maisto kokybėspablogėjimo bei dėl helofitų masiškosuvešėjimo. Taigi, galimas bendrasneigiamas poveikis rūšiai. Tačiaunet jei žuvų rūšinė sudėtis tikriausiaipasikeis, žuvų biomasė (tuo pačiužuvų kiekis) nesumažės ir šiemspaukščiams ir tuomet maisto buspakankamai. Helofitų plitimas ežeregali sumažinti rūšies PGBartimiausioje ateityje.Galimas neigiamas ir teigiamaspoveikis rūšies populiacijai.Veisimosi buveinių bendras plotasežero terminio teršimo įtakojeakivaizdžiai padidės (helofitai –labiausiai Phragmitetum australiesaugalų bendrijos). Tuo tarpu rūšiesmaitinimosi sąlygos gali pablogėti.Kadangi ežero apylinkės daugiausiaiyra ne žemės ūkio plotai (be topievos ir ganyklos sudaro mažąžemės ūkio plotų dalį), todėl rūšiessvarbiausios mitybos vietos yraežere ir aplinkinėse šlapynėse.Nepaisant to labiausiai tikėtina, kadir ateityje rūšiai bus pakankamaimaisto, ir jos PGB nepakis.kirtikliopopuliacijainesitikima.Kadanginumatomavandenstemperatūrabus panaši įnatūralią, taireikšmingoneigiamopoveikionesitikima.Kadanginumatomavandenstemperatūrabus panaši įnatūralią, taireikšmingoneigiamopoveikionesitikima.
Tikslinė vertybė /NATURAvietovėŠvygžda (Porzanaporzana)/ Drūkšiųežero PAST<strong>LT</strong>ZARB003Plovinė vištelė(Porzana parva)/Drūkšių ežeroPAST <strong>LT</strong>ZARB003Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 314Transportas Triukšmas ir vibracija Statybos tiesioginė įtaka T1 T2 T3Svarbuspoveikisnenumatomas, kadangitransportosrautusplanuojamaorganizuotidaugiausiaiesamaiskeliais.Neigiamaspoveikisnenumatomas, kadangirūšiesveisimosivieta yraežeropakrančiųnendrynai.porų ežere galėtų perėti irateityje (PGB nesikeis), jeispecialios neigiamąpoveikį mažinančiospriemonės būtųįgyvendintos.Jei NAE statybai būtųpasirinkta 1 numatytavieta, iškiltų trukdymo,baidymo pavojus, kadangitriukšmo šaltinis, lyginantsu esama situacija, labaipriartėtų prie vienos iššios rūšies perėjimo vietų.Galimas reikšmingasneigiamas poveikis 1statybvietės pasirinkimoatveju. Nežiūrint to, rūšiesPGB nesikeis ir NAEstatybos atveju, jeispecialios neigiamąpoveikį mažinančiospriemonės busįgyvendintos.Kadangi dabartinistriukšmo lygis ilgalaikėjeperspektyvoje gali pakistitik nežymiai, todėlreikšmingas poveikisrūšiai dėl NAE statybosneprognozuojamas.NAE statybos darbų įtakoje veisimosivietos tiesiogiai nebus sunaikintos. Jei1 vieta bus parinkta statybai, iškilsrizika, jog akivaizdžiai padidės žmoniųtrukdymas, baidymas (dėl triukšmo,žmonių buvimo, kt.) vienoje iš rūšiesveisimosi vietų. Jei specialiosneigiamą poveikį mažinančiospriemonės bus įgyvendintos, dabartinėrūšies PGB nepasikeis ir ateityje.NAE statybos darbų įtakoje veisimosibei poilsio (gyvenimo) vietos tiesiogiainebus sunaikintos. Joks reikšmingaspoveikis rūšiai neprognozuojamas.Kadangidabartinė situacijakeisis nežymiai,neįvyks žymiųežerotemperatūrospokyčių, tai irrūšiai ateityje buspanašios kaipdabar sąlygosveistis bei kitaipnaudoti buveinę.Žymus ežero vandens pašiltėjimassukels pavojų, jog gali pakisti rūšiesbuveinių struktūra, augalų bendrijųrūšinė sudėtis bei vandens lygis, dėlko gali sumažėti ežero pakrančiųtinkamumas ir kokybė.Tačiau manoma, kad maistoresursai išliktų tokie pat tinkamipalaikyti PGB.Kadangi Galimas neigiamas ir teigiamasdabartinė situacija poveikis rūšies populiacijai.keisis nežymiai, Veisimosi buveinių bendras plotasneįvyks žymių ežero terminio teršimo įtakojeežeroakivaizdžiai padidės (helofitai –temperatūros labiausiai Phragmitetum australiespokyčių, tai ir augalų bendrijos). Tuo tarpu rūšiesrūšiai ateityje bus maitinimosi sąlygos gali pablogėti.panašios kaip Nepaisant to labiausiai tikėtina, kaddabar sąlygos ir ateityje rūšiai bus pakankamaiveistis bei kitaip maisto (vabzdžių ir kitokių sunaudoti buveinę. vandeniu susijusių gyvių) PGBpalaikyti.Kadanginumatomavandenstemperatūrabus panaši įnatūralią, taireikšmingoneigiamopoveikionesitikima.Kadanginumatomavandenstemperatūrabus panaši įnatūralią, taireikšmingoneigiamopoveikionesitikima.
Tikslinė vertybė /NATURAvietovėJuodoji žuvėdra(Chlidonias niger)/Drūkšių ežeroPAST <strong>LT</strong>ZARB003Mėlyngurklė(Luscinia svecica)/Drūkšių ežeroPAST <strong>LT</strong>ZARB003Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 315Transportas Triukšmas ir vibracija Statybos tiesioginė įtaka T1 T2 T3Svarbuspoveikisnenumatomas, kadangitransportosrautusplanuojamaorganizuotidaugiausiaiesamaiskeliais.Svarbuspoveikisnenumatomas, kadangitransportosrautusplanuojamaorganizuotidaugiausiaiesamaiskeliais.Kadangi dabartinistriukšmo lygis ilgalaikėjeperspektyvoje gali pakistitik nežymiai, todėlreikšmingas poveikisrūšiai dėl NAE statybosneprognozuojamas.Kadangi dabartinistriukšmo lygis ilgalaikėjeperspektyvoje gali pakistitik nežymiai, todėlreikšmingas poveikisrūšiai dėl NAE statybosneprognozuojamas.NAE statybos darbų įtakoje veisimosibei poilsio (gyvenimo) vietos tiesiogiainebus sunaikintos. Joks reikšmingaspoveikis rūšiai neprognozuojamas.NAE statybos darbų įtakoje veisimosibei poilsio (gyvenimo) vietos tiesiogiainebus sunaikintos. Joks reikšmingaspoveikis rūšiai neprognozuojamas.Kadangi Galimas neigiamas ir teigiamasdabartinė situacija poveikis rūšies populiacijai.keisis nežymiai, Veisimosi buveinių bendras plotasneįvyks žymių ežero terminio teršimo įtakoje (dėležeropaspartėjusios ežero eutrofikacijos)temperatūros akivaizdžiai padidės. Tuo tarpupokyčių, tai ir rūšies maitinimosi sąlygos galirūšiai ateityje bus pablogėti tik labai ekstremaliupanašios kaip atveju. Nepaisant to labiausiaidabar sąlygos tikėtina, kad ir ateityje rūšiai busveistis bei kitaip pakankamai maisto (vabzdžių irnaudoti buveinę. kitokių su vandeniu susijusių gyvių)PGB palaikyti.Kadangidabartinė situacijakeisis nežymiai,neįvyks žymiųežerotemperatūrospokyčių, tai irrūšiai ateityje buspanašios kaipdabar sąlygosveistis bei kitaipnaudoti buveinę.Galima buveinės pokyčių rizika (tuoatveju, jei rūšis perės ežeropakrantės šlapynėje). Augalųbendrijos rūšinės sudėties beivandens lygio pokyčiai galineigiamai įtakoti pakrantės buveinėstinkamumą, kokybę. Nepaisant to,labiausiai tikėtina, kad ir ateityjerūšies PGB ir ateityje išliks.Kadanginumatomavandenstemperatūrabus panaši įnatūralią, taireikšmingoneigiamopoveikionesitikima.Kadanginumatomavandenstemperatūrabus panaši įnatūralią, taireigšmingoneigiamopoveikionesitikima.* ,,Transportas”, ,,Triukšmas ir vibracija” biologinei įvairovei yra jų trikdymo veiksniai, kilsiantys statybos darbų ir būsimo darbo (veikimo) metu. ,,Statybos tiesioginėįtaka” reiškia tiesioginį darbų poveikį dėl buveinių sunaikinimo pasikeitus žemės paskirčiai. “T1”, “T2” ir “T3” reiškia skirtingus ežero vandens šildymo variantus,skirtingas vandens temperatūras bei skirtingus techninius sprendimus. Detaliau žr. poskyrį 7.6.2.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3167.6.2.2 <strong>Poveikio</strong> sausumos faunai vertinimasPradinė darbo išvada (teiginys) yra tai, kad NAE poveikis biologinei įvairovei labiausiaipasireiškia dėl jos įtakos vandens telkiniui – aušintuvui (Drūkšių ežero ekosistemai) irdėl statybai paskirtos vietovės įsisavinimo, pakeitimo. Kitais žodžiais tariant Drūkšiųežero terminė apkrova (terminis teršimas) ir tiesioginis NAE statybos vietossunaikinimas yra dvi didžiausios grėsmės biologinei įvairovei. Nesitikima, kad triukšmoir vibracijos lygiai žymiai padidės, lyginant su dabartine jų būkle. Todėl nesitikima šiųveiksnių žymesnio NAE statybos neigiamo poveikio nei NATURA 2000 saugomomsteritorijoms, nei kitoms teritorijoms (jei bus įgyvendintos numatytos neigiamo poveikiomažinimo priemonės).Aukščiau buvo analizuotas NAE terminės apkrovos Drūkšių ežerui poveikis NATURA2000 tinklo saugomoms teritorijoms (Drūkšių ežero PAST ir Drūkšių ežero BST;detaliau žr. poskyrį 7.6.2.1). Buvo padarytos išvados, jog Drūkšių ežero terminėapkrova neturės reikšmingos tiesioginės neigiamos įtakos vietinei sausumos ir pusiauvandens gyvūnijai NAE statybos vietoje ir ežere tuo atveju, jei bus įgyvendinamosspecialios neigiamo poveikio sumažinimo priemonės. Nepriklausomai nuo numatytų irdarbe analizuotų NAE poveikio <strong>aplinkai</strong> scenarijų (T1, T2, T3), nuo žuvų kaip maistošaltinio priklausantys gyvūnai turėtų ir ateityje turėti pakankamai maisto, kadangitikimasi, jog bendras žuvų kiekis ežere (biomasė) nesumažės (tik įgyvendinant T2scenarijų žuvų bendrijos rūšinė sudėtis pakistų).Tiesioginis NAE statybos poveikis sausumos ir pusiau vandens gyvūnams gali būtireikšmingas statybos vietoje ir artimiausiose apylinkėse. Jis priklausys nuo pasirinktosstatybai vietos. Biologinės įvairovės vertybės, gyvenančios ar naudojančios IAEteritoriją bei jos apylinkes buvo aprašytos aukščiau. Galimo tiesioginio statybos darbųpoveikio šioms vertybės analizė leido padaryti išvadą, kad ryšium su NAE statybakylantys triukšmas ir vibracija neturės neigiamo poveikio vietinėms sausumos gyvūnųpopuliacijoms, jei parengtos jo sumažinimo priemonės bus įgyvendintos (7.6-21 lent.).Transporto intensyvumo NAE statybos metu gali turėti neigiamą poveikį vietosvarliagyviams – skiauterėtiesiems tritonams (Triturus cristatus) ir kūmutei (Bombinabombina). Manoma, kad šis neigiamas poveikis labiausiai pasireikš varliagyviųmigracijos ir dispersijos metu.Jei 1 pasiūlyta vieta būtų pasirinkta NAE statybai, tai pilnai sunaikintų dirvoniniokalviuko (Anthus campestris) veisimosi buveinę ir ši rūšis lokaliai išnyktų.Jei 2 pasiūlyta vieta būtų pasirinkta NAE statybai, tai būtų sunaikinta <strong>dalis</strong> skiauterėtojotritono (Triturus cristatus) buveinės ir atsirastų rizika šių varliagyvių vietineipopuliacijai sumažėti.Nepriklausomai nuo to kuri iš pasiūlytų dviejų būtų pasirinkta NAE statybai, tai sukeltųneigiamą poveikį vietinei kūmučių (Bombina bombina) populiacijai. Dalis rūšiesbuveinės ir <strong>dalis</strong> jos populiacijos būtų sunaikinta.Yra tam tikra rizika, kad statant NAE mišri didžiųjų kormoranų (Phalacrocorax carbo),pilkųjų garnių (Ardea cinerea) ir didžiųjų baltųjų garnių (Egretta alba) kolonija galinukentėti dėl antropogeninio trikdymo (labai tikėtino padidėjusio žmonių lankymosi,rekreacijos ir pan.).Neprognozuojamas neigiamas NAE statybos poveikis didžiajam auksinukui (Lycaenadispar), kuris gyvena pievoje, maždaug apie 2,5 km į pietus nuo IAE.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3177.6-21 lent. Numatomas esminis NAE poveikis sausumos faunai, priklausomai nuopasiūlytos NAE statybos vietos.*Saugomos faunosrūšys, gyvenančiosartimiausioje NAEkaimynystėjeTransportasTriukšmas irvibracijaStatybos tiesioginė įtakaDirvoninis kalviukas(Anthus campestris).1-2 poros.Reikšmingasneigiamaspoveikisneprognozuojamas tuo atveju, jeistatyba vyks 2pasiūlytoje vietojeir jei eismas busorganizuojamasdaugiausiaiesamais keliais.Prognozuojamasreikšmingasneigiamaspoveikis atveju,jei statybai busparinkta pasiūlytapirmoji vieta. Norseismas busorganizuojamasdaugiausiaiesamais keliais,tačiau jointensyvumopadidėjimas galipažeisti rūšiespopuliaciją.Nors eismas busorganizuojamasdaugiausiaiesamais keliais,tačiau jointensyvumopadidėjimaspažeis rūšiespopuliaciją.Neprognozuojamas reikšmingasneigiamaspoveikis, nestransportąnumatytaorganizuotidaugiausiaiesamais keliais.Dabartinis triukšmolygis esminiai nesikeisir ilgalaikėjeperspektyvoje.Neprognozuojamasreikšmingasneigiamas poveikis 2pasiūlytos statybosvietos pasirinkimoatveju.Jei statybai bus pasirinktaantroji pasiūlyta vieta,veisimosi buveinės nebussunaikintos.Jei NAE statybai buspasirinkta pirmoji pasiūlytavieta, tai rūšies veisimosibuveinė bus pilnaisunaikinta.Skiauterėtasistritonas (Trituruscristatus). Vietospopuliacijos gausatiksliai nežinoma.Dabartinis triukšmointensyvumas,manoma, mažaipasikeis ilgalaikėjeperspektyvoje, todėlreikšmingasneigiamas poveikisneprognozuojamas.Jei statybai bus pasirinktapirmoji pasiūlyta vieta, neirūšies veisimosi, neigyvenimo vietosnenukentės.Jei NAE statybai buspasirinkta antroji pasiūlytavieta, tai <strong>dalis</strong> rūšiesveisimosi ir gyvenimo vietų(buveinių) būtų pilnaisunaikinta.Kūmutė (Bombinabombina). Vietospopuliacijos gausatiksliai nežinoma.Dabartinis triukšmointensyvumas,manoma, mažaipasikeis ilgalaikėjeperspektyvoje, todėlreikšmingasneigiamas poveikisneprognozuojamas.Nepriklausomai nuo to,kuri iš dviejų pasiūlytųvietų bus pasirinkta NAEstatybai, <strong>dalis</strong> rūšiesveisimosi ir gyvenimobuveinių bus pilnaisunaikinta, o vietospopuliacija nuskurs.Mišri didžiųjųkormoranų(Phalacrocoraxcarbo), pilkųjų garnių(Ardea cinerea) irdidžiųjų baltųjų garnių(Egretta alba)kolonija. Atitinkamaiapie 500, 150 irkeletas lizdų.Dabartinis triukšmointensyvumas,manoma, mažaipasikeis ilgalaikėjeperspektyvoje, todėlreikšmingasneigiamas poveikisneprognozuojamas.Tiesiogiai dėl NAEstatybos nei rūšiesveisimosi didžiojo baltojogarnio veisimosi vietanenukentės. Atsiras rizika,kad žmonių trukdymas,baidymas gali padidėti(daugiausiai dėl žmoniųbuvimo, lankymosi, kt.).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 318Saugomos faunosrūšys, gyvenančiosartimiausioje NAEkaimynystėjeTransportasTriukšmas irvibracijaStatybos tiesioginė įtakaDidysis auksinukas(Lycaena dispar).Vietos populiacijosgausa tiksliainežinoma.Neprognozuojamas reikšmingasneigiamaspoveikis, nestransportąnumatytaorganizuotidaugiausiaiesamais keliais.Dabartinis triukšmointensyvumas,manoma, mažaipasikeis ilgalaikėjeperspektyvoje, todėlreikšmingasneigiamas poveikisneprognozuojamas.Dėl NAE statybos rūšiesnuolatinės buveinėsnenukentės.* Sąvokos „Transportas”, ,,Triukšmas ir vibracija”, ,,Statybos tiesioginė įtaka” kaip ir 7.6-20 lent.7.6.2.3 <strong>Poveikio</strong> sausumos florai ir gamtinėms buveinėms vertinimasDarbe analizuotas galimas NAE statybos poveikis sausumos florai ir retoms gamtinėmsbuveinėms (vietovėje, kur vyks statyba bei artimiausiose apylinkėse). Biologinėsįvairovės vertybės, gyvenančios, augančios ar tiesiog esančios dabartinės IAEteritorijoje ir artimiausiose jos apylinkėse buvo aptartos aukščiau. Galimo tiesioginiostatybos poveikio šioms vertybėms analizė leido daryti išvadą, kad transportas,triukšmas ir vibracija bei tiesioginė NAE statyba neturės neigiamos įtakos saugomųrūšių sausumos augalams ir saugomoms buveinėms (7.6-22 lent.).7.6-22 lent. Numatomas esminis NAE poveikis sausumos florai ir retomsgamtinėms buveinėms, priklausomai nuo pasiūlytos NAE statybos vietos.*Saugomos florosrūšys ir saugomosgamtinės buveinės,augančios ar esančiosartimiausioje NAEkaimynystėjeScolochloa festucaceaTransportasTriukšmas irvibracijaStatybos tiesioginėįtakaNeprognozuojamasžymus neigiamaspoveikis, nestransportą numatytaorganizuotidaugiausiai esamaiskeliais.Neigiamas poveikisneprognozuojamas,nes transportąnumatyta organizuotidaugiausiai esamaiskeliais.Poveikisnenumatomas.Nepriklausomai nuo to,kuri pasiūlyta vieta busparinkta NAE statybai,nenumatoma, kadstatybos įtakoje būtųsunaikinta rūšiesaugavietė.Nepriklausomai nuo to,kuri pasiūlyta vieta busparinkta NAE statybai,nenumatoma, kadstatybos įtakoje būtųsunaikinta rūšiesaugavietė.Nepriklausomai nuo to,kuri pasiūlyta vieta busparinkta NAE statybai,nenumatoma, kadstatybos įtakoje būtųsunaikinta 9080 buveinėar jos užimamo ploto<strong>dalis</strong>.Lieknasis švylys(Eriophorum gracine)Poveikisnenumatomas.Buveinė 9080, Pelkėtilapuočių miškaiNeigiamas poveikisneprognozuojamas,nes transportąnumatyta organizuotidaugiausiai esamaiskeliais.Poveikisnenumatomas.* Sąvokos „Transportas”, ,,Triukšmas ir vibracija”, ,,Statybos tiesioginė įtaka” kaip ir 7.6-20 lent.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3197.6.2.4 <strong>Poveikio</strong> biologinei įvairovei santraukaGali būti padaryta išvada, kad NAE projekto poveikis biologinei įvairovei pasireikšbeveik vien tik Drūkšių ežere ir jo artimiausiose apylinkėse. Poveikis vandensbiologinei įvairovei įvertintas ir aprašytas 7.1. skyriuje. Čia aptariami poveikiosausumos biologinei įvairovei ir NATURA 2000 vertybėms <strong>vertinimo</strong> rezultatai.Svarbiausi poveikiai gali būti apibrėžiami taip:Poveikis NATURA 2000 vertybėmsNenumatoma, jog neigiamas transporto poveikis bus reikšmingas NATURA 2000tikslinėms vertybėms (7.6-23 lent.).Triukšmo poveikis gali turėti neigiamą įtaką biologinės įvairovės vertybėms,padidindamas jų trikdymo riziką. Rizika padidės todėl, kad triukšmo šaltiniai, lyginantsu esama situacija, būtų kritiškai arti nuo kai kurių saugomų rūšių (tikslinių vertybių)paukščių perėjimo vietų ir perinčius individus gali išsibaidyti. Statybos tiesioginėsneigiamos įtakos pasėkoje gali padidėti tikslinių vertybių trukdymo įtaka. Neigiamosįtakos vertybėms gali turėti žmonių buvimas perdaug arti, jų lankymasis, kas jas galipaveikti neigiamai (ypač paukščius jų veisimosi metu).7.6-23 lent. Numatomo esminio NAE poveikio NATURA 2000 tikslinėmsvertybėms poveikio stiprumas, priklausomai nuo pasiūlytos NAE statybos vietos irvandens aušinimo scenarijaus.*Tikslinės vertybės /NATURA 2000teritorijosŪdra (Lutra lutra) / Drūkšiųežero BST; <strong>LT</strong>ZAR0029Kirtiklis (Cobitis taenia)/Drūkšių ežero BST;<strong>LT</strong>ZAR0029Juodakaklis naras (Gaviaarctica)/ Drūkšių ežeroPAST; <strong>LT</strong>ZARB003Nendrinė lingė (Circusaeruginosus) / Drūkšiųežero PAST; <strong>LT</strong>ZARB003Švygžda (Porzanaporzana) / Drūkšių ežeroPAST; <strong>LT</strong>ZARB003Plovinė vištelė (Porzanaparva) / Drūkšių ežeroPAST; <strong>LT</strong>ZARB003Juodoji žuvėdra(Chlidonias niger) /Drūkšių ežero PAST;<strong>LT</strong>ZARB003Mėlyngurklė (Lusciniasvecica) / Drūkšių ežeroPAST; <strong>LT</strong>ZARB003TransportasTriukšmasir vibracijaStatybostiesioginėįtakaT1 T2 T32x 2x - x (
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 320vertybėms turės skirtingą poveikį. Esant scenarijams T1 ir T3, neigiamas poveikisNATURA 2000 tikslinėms vertybėms mažai tikėtinas. Tačiau poveikio įtaka (pasekmės,efektas) biologinei įvairovei bei ekologiniams procesams turi būti stebimas(monitoringuojamas) ir poveikio mažinimo priemonės turi būti įgyvendinamos visur irvisada, kai tik galima.Scenarijus T2 potencialiai gali sukelti reikšmingiausią (didžiausią) neigiamą poveikį.Visos rūšys (nebent išimtis būtų <strong>dalis</strong> mėlyngurklės populiacijos) yra priklausomos nuoežero ekosistemos. Galimo neigiamo poveikio pasėkoje gali žymiai sumažėti jųpopuliacijų gausa, ypač jei ežero vandens temperatūra pakils tiek daug, kad tinkamomaisto objektai taps retais. Tačiau tikėtina, kad net jei žuvų bendrijos rūšinė sudėtiespokyčiai būtų reikšmingi, žuvų ir kitų tinkamo maisto resursų (daugiausiai vabzdžių)kiekis ir biomasė nesumažės, ir aukščiau minėtoms rūšims ežere bus pakankamas kiekismaisto. Net taikant atsargumo principą negalima pilnai teigti, kad T2 scenarijustikslinėms vertybėms sukels reikšmingą neigiamą įtaką. Neigiamą įtaką gali taip patsukelti tikslinių rūšių gyvūnų maitinimosi sąlygų kokybės pablogėjimas (maisto kiekioar jo kokybės sumažėjimas) ežero ekosistemos buveinėse ar vietose, kurios yraekologiškai priklausomos nuo ežero ekosistemos; ar jų buveinių kokybės pablogėjimas(daugiausiai veisimosi buveinių; pasikeitus augalų kiekiui, jų bendrijos rūšinei sudėčiai,horizontaliai ir vertikaliai struktūrai bei kt.).Priklausomai nuo gyvūnų rūšies, NAE neigiamas terminio ežero teršimo poveikis galipaveikti iki 70 % populiacijos narių (analizuotos keturios didžiausios populiacijos). Jeinebūtų taikomos neigiamo poveikio mažinimo priemonės, tolimesnėje perspektyvojeneigiamas T2 scenarijaus poveikis lemtų ūdros (Lutra lutra) ir juodakaklio naras (Gaviaarctica) vietinių populiacijų PGB pablogėjimą.Poveikis sausumos faunaiRyšium su NAE statyba, nei transportas, nei triukšmas neturėtų turėti reikšmingosneigiamos įtakos sausumos gyvūnų populiacijoms (7.6-24 lent.).Transporto intensyvumo padidėjimas NAE statybos metu turės neigiamą poveikįskiauterėtajam tritonui (Triturus cristatus) ir kūmutei (Bombina bombina). Numatoma,kad, lyginant su esama situacija, dėl to padidės šių abiejų rūšių populiacijų mirtingumas,nes žymiai daugiau jų suvažinės keliais važinėjantys automobiliai.7.6-24 lent. Numatomo esminio NAE poveikio stiprumas sausumos saugomaifaunai, priklausomai nuo pasiūlytos statybos vietos.*Sausumos saugomos faunos rūšysartimiausiose NAE apylinkėseTransportasTriukšmasir vibracijaStatybostiesioginėįtakaDirvoninis kalviukas (Anthus campestris). - - 1xxSkiauterėtasis tritonas (Triturus cristatus). 2x - 2xKūmutė (Bombina bombina). 1,2x - 1,2xMišri didžiųjų kormoranų (Phalacrocorax carbo),pilkųjų garnių (Ardea cinerea) ir didžiųjų baltųjųgarnių (Egretta alba) kolonija- - 1,2x* Sąvokos ir žymėjimai kaip 7.6-23 lent.Jei pirmoji pasiūlyta vieta būtų pasirinkta NAE statybai, jos metu būtų visiškaisunaikinta dirvoninio kalviuko (Anthus campestris) buveinė ir veisimosi vieta, ir ši rūšislokaliai išnyktų. Jei NAE statybai būtų pasirinkta antroji pasiūlyta vieta, tuomet būtų
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 321sunaikinta <strong>dalis</strong> skiauterėtojo tritono (Triturus cristatus) buveinės bei iškiltų rizika, kadvietinė jo populiacija sumažės ar net ilgalaikėje perspektyvoje ir visai išnyks.NAE statant bet kurioje pasiūlytoje statybvietėje, abiem atvejais tai turės neigiamą takąvietinei kūmučių (Bombina bombina) populiacijai. Mat statybų pasėkoje <strong>dalis</strong> šiosrūšies buveinės bus sunaikinta ir <strong>dalis</strong> vietos populiacijos išnyks. Mišriai didžiųjųkormoranų (Phalacrocorax carbo), pilkųjų garnių (Ardea cinerea) ir didžiųjų baltųjųgarnių (Egretta alba) kolonijai gali pakenkti per daug intensyvus žmonių lankymasis,rekreacija ir pan.NAE reikšmingas neigiamas poveikis kitoms saugomoms vertybėms (įrašytoms į ESPaukščių Direktyvos I priedą, į ES Buveinių Direktyvos I ir II priedus bei į Lietuvosraudonąją knygą) nėra numatomas.Poveikis sausumos saugomai florai ir gamtinėms buveinėmsPrognozuojama, kad joks mūsų analizuotas veiksnys (transportas, triukšmas ir vibracijabei tiesioginė NAE statyba) neturės reikšmingo neigiamo poveikio saugomų rūšiųsausumos augalų vietos populiacijoms ir saugomoms gamtinėms buveinėms.7.6.2.5 Radiologinio poveikio santraukaIlgalaikiai (1994–2007) radionuklidų aktyvumo sausumos augaluose ir jų augimo vietosdirvožemyje Ignalinos AE regione parodė, kad didžiausią poveikį regiono augalų irdirvos radioekologinei būklei turi 137 Cs. Jo aktyvumas šiuose substratuose per visątyrimų laikotarpį nesumažėjo, o svyravo panašiame reikšmių intervale. Tuo tarpuIgnalinos AE sausumos augaluose 137 Cs ir taip pat 90 Sr aktyvumas buvo panašus arbažemesnis nei kitų Lietuvos regionų (pvz., Plungės, Varėnos ir Ignalinos) augaluose.Didžiausias 137 Cs kiekis, patekęs į sausumos ekosistemą, susikaupia dirvoje 10–15 cmnuo paviršiaus sluoksnyje. Priešingai nei 90 Sr, šiam radionuklidui būdinga taipvadinamas senėjimo reiškinys. Tai reiškia, kad kuo ilgiau 137 Cs yra dirvoje, tuo labiaujis yra surišamas (lėčiau iš jos pasišalina). Dėl padidėjusio 137 Cs surišimo (fiksacijos), jopasišalinimas iš dirvos gali sumažėti iki 10 kartų. Taigi, šiuo radionuklidu užterštų dirvųsavaiminis apsivalymas yra žymiai lėtesnis, nei kitais radionuklidais. Todėlradionuklidais (ypač 137 Cs) užterštų dirvožemių apsivalymo procese tai vaidina svarbųvaidmenį.Remiantis atliktos analizės rezultatais galima konstatuoti, kad augalų ir jų dirvosradiologinė būklė Ignalinos AE regione yra pakankamai gera; tačiau įvertinus natūralausdirvos apsivalymo nuo 137 Cs galimybes, NAE galimas poveikis regiono radioekologineibūklei turi būti mažesnis, nei dabartinėje Ignalinos AE.7.6.3 <strong>Poveikio</strong> mažinimo priemonės7.6.3.1 NATURA 2000 problemaTais atvejai, kuomet projektas ar planas gali sukelti reikšmingą neigiamą poveikįNATURA 2000 tikslinėms vertybėms, vis dar išlieka galimybė šį projektą ar planą tęsti.Tačiau tokiais atvejais reikia laikytis tam tikrų reikalavimų, kurie yra numatyti ESBuveinių Direktyvos 92/43/EEC 6(4) straipsnyje.Turi būti parodyta, kad numatytos alternatyvos, kurias norima patvirtinti, tikslinesvertybes pažeis mažiau, ir kad nėra kitų galimų atlikti alternatyvų, kurios dar labiausumažintų galimą neigiamą poveikį. Čia taip pat turi būti paisoma priežasčių, kuometneprivaloma atsižvelgti į visuomenės interesus. Tačiau šios įpareigojančios priežastys
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 322neatsižvelgti į visuomenės nuomonę nėra Direktyvoje apibrėžtos, tačiau kaip pavyzdžiaiminima žmonių sveikata, saugumas ir palankumas <strong>aplinkai</strong>. Bendrojo intereso taikymąEuropos Komisija nurodo kaip ,,komercinės veiklos priežiūra tikslu užtikrinti bendrąjįinteresą, šalims narėms įpareigojimas užtikrinti viešą priežiūrą. Tai daugiausiai turibūti taikoma transporto, energetikos ir ryšių tinkluose”. Vis tik bendrojo interesoprincipo taikymo priežastis turi būti labai svarbi bei turi būti atsižvelgta į ilgalaikęperspektyvą. Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta aukščiau, NAE projekto atveju bendrojointereso taikymo priežastis yra akivaizdi, nes jis yra palankus globalinio klimatošiltėjimo efektui mažinti. Energijos gamyba yra esminis dalykas Lietuvos ekonomikaibei taip pat vietinei ekonomikai ir vietos bendruomenei. NAE aušinimui skirto vandenspaėmimo ir aušinamojo vandens išleidimo sprendiniai bei aušinimo sistemos turėtų būtiparenkamos taip, kad mažiausiai kenktų esamai gamtinei situacijai, turint galvoje, kadNATURA vertybėms (taip pat daugeliui kitų biologinės įvairovės vertybių) labaisvarbu, kad ežero vandens temperatūra išliktų tokia kaip yra dabar. Jei poveikiomažinimo priemonės ir kitų „saugiklių“ taikymas neduotų norimo efekto, turi būtisvarstomos kompensacinės priemonės. Apie parinktas kompensacines priemones turibūti informuojama Europos Komisija (European Commission, 2007).<strong>Poveikio</strong> <strong>vertinimo</strong> rezultatai rodo, kad NAE neigiamas poveikis galėtų būti sumažintastrims tikslinėms vertybėms. Jei 2 vieta būtų parinkta NAE statybai, poveikio mažinimopriemones reikėtų taikyti ūdrai (Lutra lutra) ir nendrinei lingei (Circus aeruginosus; žr.7.6-25 lent.). Siekiant užtikrinti šių dviejų rūšių PGB (įgyvendinant atsargumo principą)rekomenduojama ežero pakrantėje suformuoti apsauginę (buferinę) zoną, kurioje nebūtųvykdoma jokia plėtra. Numatoma, kad ši zona sumažins galimą neigiamą rūšiestrikdymo įtaką. Ja ūdros (Lutra lutra) ir daugelis kitų ekologiškai su ežero ekosistemasusijusių gyvūnų naudosis migruodami bei ji bus savotiškas jų dispersijos koridorius.Triukšmingų statybos darbų poveikis galėtų būti sumažintas, jei darbai nebūtų vykdomisvarbiausiu tikslinių rūšių veisimosi laikotarpiu. Nendrinės lingės (Circus aeruginosus)veisimosi laikotarpis Lietuvoje tęsiasi nuo balandžio pradžios iki birželio pabaigos.Jei pirmoji pasiūlyta vieta būtų pasirinkta NAE statybai, poveikio mažinimo priemonėsturi būti skiriamos arčiausiai perinčioms tikslinėms vertybėms nendrinei lingei (Circusaeruginosus) ir švygždai (Porzana porzana). Šios abi rūšys peri ežero pakrantėje -nendryne ir pakrantės pelkutėje. Siekiant palaikyti šių rūšių PGB, rekomenduojamasuformuoti ir įsteigti apsaugos (buferinę) zoną ežero pakrantėje, kurioje nevykdytijokios plėtros (išskyrus NAE būtinų įrenginių statybą, priežiūrą; detaliau žr. 7.6-26lent.). Ši apsauginė zona sumažins neigiamą minėtoms rūšims trikdymo poveikį. Ūdros(Lutra lutra) ir daugelis kitų su ežero pakrante ekologiškai susijusių gyvūnų rūšių janaudosis kaip migracijos ir dispersijos koridoriumi. Didžioji pasiūlytos pirmos NAEstatybos vietos užimamos teritorijos <strong>dalis</strong> ir greta esanti (iki dabar išlikusi) potencialiapsauginė zona yra jau siauresnė nei 200 m. Nežiūrint to šis rekomenduojamasmigracinis koridorius būtų naudingas daugeliui vietos gyvūnų.Triukšmingų statybos darbų rekomenduojama nevykdyti tikslinių rūšių veisimosilaikotarpiu. Nendrinės lingės (Circus aeruginosus) veisimosi laikotarpis Lietuvojetęsiasi nuo balandžio pradžios iki birželio pabaigos, švygždos (Porzana porzana) – nuogegužės pradžios iki birželio galo. Taigi, triukšmingų statybos darbų nereikėtų vykdytibalandžio - birželio mėnesiais.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3237.6-25 lent. Rekomenduojamos NAE statybos neigiamą poveikį tikslinėmsvertybėms mažinančios priemonės: antroji pasiūlyta vieta.*TikslinėsvertybėsŪdra (Lutralutra)Nendrinė lingė(Circusaeruginosus)Triukšmasir vibracijaStatybostiesioginėįtaka<strong>Poveikio</strong> mažinimo priemonėsx x Pasiūlytą 2 statybos vietą „pastūmus“ mažiausiaibent 200 m nuo Drūkšių ežero pakrantės į pietusbūtų suformuota apsauginė (buferinė) zona tarpNAE (kaip gyvūnų trikdymo šaltinio) ir ežeropakrantės (sausumos ir vandens ribos), kaipekologiškai labai vertingos teritorijos – įvairiųgyvūnų, ypatingai ūdros (Lutra lutra) migraciniokoridoriaus. Apsauginėje zonoje neturėtų vykti jokiaplėtra ir joje neturėtų vykti jokios statybos (išskyrusNAE veikimui būtinus įrenginius – vandenspaėmimo kanalą). Ji turi likti kaip įmanomanatūralesnė.Antroje pasiūlytoje statybos vietoje suformavusapsauginę zoną sumažės galimas neigiamastriukšmo ir vibracijos poveikis artimiausiose ūdros(Lutra lutra) buveinėse ežero pakrantėje.Ši priemonė leis palaikyti rūšies PGB, kadangi šiosir daugelio kitų ekologiškai su ežero ekosistema, oypač jo pakrante – sausumos ir vandens riba,susijusių rūšių svarbiausias migravimo ir dispersijoskoridorius, bus išsaugotas ilgam.x(20%) x(20%) Pasiūlytą 2 statybos vietą „pastūmus“ mažiausiaibent 200 m nuo Drūkšių ežero pakrantės į pietusbūtų suformuota apsauginė (buferinė) zona tarpNAE (kaip gyvūnų trikdymo šaltinio) ir ežeropakrantės.Triukšmingų statybos darbų nevykdymas rūšiesveisimosi metu (balandis - birželis) sumažins rūšiestrikdymą dėl triukšmo ir vibracijos. Tokiu būdu busužtikrintas vienos arčiausiai antros pasiūlytosstatybvietės perinčios poros (apytikriai 20 % visosvietos populiacijos) PGB.* Sąvokos ir žymėjimai kaip 7.6-23 lent.Taip pat nepriklausomai nuo to, kuri iš pasiūlytų vietų bus pasirinkta NAE statybai,rekomenduojama mažinti potencialų neigiamą poveikį ūdrai (Lutra lutra). Laikantisatsargumo principo ir siekiant užtikrinti rūšies PGB, siūloma taikyti specialiaspriemones aukščiau aprašytoje NAE apsaugos (buferinėje) zonoje. Kaip minėtaaukščiau, šioje zonoje neturėtų būti vykdoma jokia plėtra. Tikimasi, kad ši zonasumažins galimą neigiamą rūšies trikdymo poveikį, ir ūdra (Lutra lutra) bei ekologiškaisu ežero ekosistema susiję gyvūnai ją naudos kaip migravimo ir dispersijos koridorių.Kadangi NAE aušinimui skirto vandens temperatūra yra nenatūraliai aukšta, šioaušinimui skirto vandens išleidimo atviras kanalas gali būti rimta kliūtimi ūdroms(Lutra lutra) ir kitiems (neskraidantiems) sausumos gyvūnams apsaugos zoną naudojantmigravimui ar dispersijai. Tai reiškia, kad ūdros (Lutra lutra) ir kitų ekologiškai panašiųsausumos žinduolių PGB arti IAE net šiuo metu gali būti neužtikrinta. Suprantama,netaikant specialių priemonių, PGB gali būti neužtikrinama ir ateityje, po to kai buspastatyta NAE. Faktinė ūdros (Lutra lutra) gamtosauginė būklė IAE apylinkėse nėratiksliai žinoma, nes nėra duomenų apie šių žinduolių vietos populiacijos gausosdinamiką. Todėl siekiant atstatyti šiuo metu IAE užblokuotą ūdros migracijos Drūkšių
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 324ežero pakrante (ties IAE) koridorių rekomenduojama įrengti uždarą ,,tiltelį” (primenantįdidelio diametro vamzdį), kuriuo migruojantys nedideli gyvūnai paežerėje (ties vandensir sausumos riba) galėtų saugiai pereiti iš vieno aušinamojo vandens kanalo kranto įkitą. Apsauginės zonos riba link NAE turėtų būti aptverta, kad gyvūnai nepatektų į NAEteritoriją ir ten nenukentėtų, nežutų, o būtų nukreipiami link paežerės. Ties ,,tilteliu”tvora nuo NAE ir nuo aušinamojo vandens kanalo pusės turi nukreipti gyvūnus link,,tiltelio”.7.6-26 lent. Rekomenduojamos NAE statybos neigiamą poveikį tikslinėmsvertybėms mažinančios priemonės: pirmoji pasiūlyta vieta.*TikslinėsvertybėsTriukšmasir vibracijaStatybostiesioginėįtakax(20%)<strong>Poveikio</strong> mažinimo priemonėsNendrinė lingė(Circusaeruginosus)Švygžda(Porzanaporzana)Ūdra (Lutralutra)x(20%)x(20%)x(20%)Jei pirmoji pasiūlyta vieta būtų pasirinkta NAEstatybai, rekomenduojama išsaugoti esamąneužstatytą teritoriją tarp aušinamo vandens kanaloir ežero ir jos pagrindu suformuoti apsauginę(buferinę) zoną. Ji turi likti kuo natūralesnė.Ši poveikio sumažinimo priemonė atskirtų NAE(gyvūnų trikdymo šaltinį) ir ežero pakrantę(sausumos ir vandens ribą), kaip ekologiškai labaivertingą teritoriją – įvairių gyvūnų, ypatingai ūdros(Lutra lutra) migracinį koridorių. Apsauginėje zonojeneturėtų vykti jokia plėtra ir joje neturėtų vykti jokiosstatybos (išskyrus NAE veikimui būtinus įrenginius,pvz., aušinamo vandens kanalą). Ji turi likti kaipįmanoma natūralesnė. Ši priemonė leis palaikytiūdros (Lutra lutra) vietos populiacijos PGB.Pirmojoje pasiūlytoje statybos vietoje suformavusapsauginę zoną sumažės galimas neigiamastriukšmo ir vibracijos poveikis artimiausiosenendrinės lingės (Circus aeruginosus) ir švygždos(Porzana porzana) veisimosi vietose (buveinėse)ežero pakrantėje. Nežiūrint to, triukšmingų statybosdarbų rekomenduojama nevykdyti tikslinių rūšiųveisimosi laikotarpiu. Nendrinės lingės (Circusaeruginosus) veisimosi laikotarpis Lietuvoje tęsiasinuo balandžio pradžios iki birželio pabaigos,švygždos (Porzana porzana) – nuo gegužėspradžios iki birželio galo. Taigi, triukšmingų statybosdarbų nereikėtų vykdyti balandžio–birželiomėnesiais.* Sąvokos ir žymėjimai kaip 7.6-23 lent.Yra žinoma, kad ūdra kirsdama kelius puikiai naudojasi požeminiais perėjimais (pogreitkeliais esančiais ,,kanalizuotais” grioviais, upeliais). Daugelyje Europos šaliųsukauptas patyrimas saugant ūdras (Lutra lutra) jų migravimo ir žmonių naudojamųgreitkelių susikirtimo vietose. Šis patyrimas galėtų būti pritaikytas ir statant NAELietuvoje.Rekomenduojama taip pat mažinti NAE neigiamą poveikį kitai saugomai ir taip patsvarbiai biologinei įvairovei, savo statusu labai panašiai kaip ir tikslinės vertybės. JeiNAE statybai būtų pasirinkta antroji pasiūlyta vieta, poveikio mažinimo priemonėsturėtų būti skiriamos kūmutei (Bombina bombina) ir skiauterėtajam tritonui (Trituruscristatus) (7.6-27 lent.).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3257.6-27 lent. Rekomenduojamos NAE neigiamo poveikio biologinei įvairoveimažinimo priemonės: į ES Buveinių Direktyvos IV priedą įrašytos rūšys.*Vertybės /pasiūlytosstatybosvietosKūmutė(Bombinabombina)1 arba 2 vietosSkiauterėtasistritonas (Trituruscristatus)2 vietaMišri didžiųjųkormoranų(Phalacrocoraxcarbo), pilkųjųgarnių (Ardeacinerea) irdidžiųjų baltųjųgarnių (Egrettaalba) kolonija.1 arba 2 vietosTransportasStatybostiesioginėįtaka* Sąvokos ir žymėjimai kaip 7.6-23 lent.<strong>Poveikio</strong> mažinimo priemonėsx x Ryšium su NAE statybos darbais, transportointensyvumas statybos vietoje ir jos apylinkės daugiauar mažiau padidės. Todėl rekomenduojama mažintikūmučių (Bombina bombina) ir skiauterėtųjų tritonų(Triturus cristatus) žuvimo keliuose (esamuose irtuose, kurie bus statomi nauji) po automobilių rataisriziką. Siūloma parengti ir patvirtinti šių rūšių tvarkymoplaną. Jį turėtų įgyvendinti NAE statybos projektovykdytojas. Rekomenduojama prieš tai parinktojestatyti NAE vietovėje ir jos artimiausiose apylinkėseatlikti šių rūšių detalius ekologijos tyrimus. Tyrimųmetu turi būti kartografuotos veisimosi ir žiemojimovietos, svarbiausi migravimo ir dispersijos keliai.Rūšie tvarkymo plane turėtų būti nurodyta:- ruožai, kur pakelės turėtų būti aptvertos tiksluneleisti šiems gyvūnams patekti ant kelio;- vietos, kur turi būti įrengtos specialios požeminėsperėjimo migracijų metu per kelius vietos (jei reikia šiąveiklą derinant su vandentvarkos priemonėmis). Šiaisperėjimais galės naudotis ne tik minėtų, bet ir kitųrūšių varliagyviai, maži žinduoliai (įskaitant netpavienius ūdros (Lutra lutra) individus);- saugotinos esamos ir reikalingos sukurti naujosžiemojimo vietos;- mažo ploto saugotini ar įrengtini vandens telkiniai.Tvarkymo planas turi būti integruotas į atitinkamusplėtros, statybų planus ir įgyvendinamas kartu su NAEstatybos, infrastruktūros formavimo bei kitaisparuošimo darbais.- x Numatoma rizika, kad NAE statybos metu žmoniųtrukdymas, baidymas gali padidėti (daugiausiai dėlžmonių buvimo, lankymosi, kt.). Kolonijai gali būtipakenkta padažnėjus žmonių lankymuisi, stichiškaiatsiradus rekreacinei traukai. Todėl rekomenduojamakolonijos teritoriją bei likusią pusiasalio dalį (kuriojenėra paukščių lizdų) įjungti į aukščiau minėtąapsauginę (buferinę) zoną tarp NAE ir Drūkšių ežero.Ilgalaikis šios zonos sukūrimo tikslas yra ūdros (Lutralutra) ir kitų sausumos bei pusiau sausumos gyvūnųmigravimo ir dispersijos galimybių ežero pakrantėmisužtikrinimas bei kai kurių vertingų gyvūnų (tame tarpetikslinių vertybių) veisimosi vietų (buveinių)išsaugojimas. Ši apsaugos zona turėtų būti santykinaiuždara teritorija, kurioje nesilankytų pašaliniai žmonėsir kur palei Drūkšių ežerą be kliūčių galėtų judėtisausumos gyvūnai.Rekomenduojama saugoti visą koloniją, kadangi visos ten perinčios rūšys ekologiškaiyra susiję. Pagal poreikį, kai kurių vietos populiacijų (pvz., didžiojo kormorano(Phalacrocorax carbo)) gausa gali būti kontroliuojama taikant humaniškus selektyviusmetodus.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3267.7 KRAŠTOVAIZDIS IR ŽEMĖNAUDA7.7.1 Dabartinė aplinkos būklėNaują AE planuojama statyti ir eksploatuoti IAE pramoninėje teritorijoje. Siūlomųaikštelių kraštovaizdis yra pramoninis ir susijęs su elektros energijos gamyba(pagalbiniai įrenginiai, veikianti panaudoto kuro saugykla, buitinių nuotekų valymoįrenginiai, <strong>Visagino</strong> miesto šildymo sistemos vamzdynai ir elektros energijos perdavimolinijos), žr. 7.7-1 pav. Matomiausia esančios IAE <strong>dalis</strong> yra kaminai.7.7-1 pav. Dabartinis IAE pramoninės zonos ir NAE aikštelių kraštovaizdis.Kraštovaizdį aplink atominę elektrinę daugiausia sudaro miškai ir pelkės. Gyvenamąsiasteritorijas sudaro nedideli kaimai su tradiciniais namais. Drūkšių ežeras yra pagrindinisgamtinis kraštovaizdžio elementas su susijusiomis veiklomis (žūklė, poilsiavimas).Drūkšių ežero baseino kraštovaizdį charakterizuoja reljefas, susiformavęs ledynmečiolaikotarpiais, jam būdingi vaizdingi kalvagūbriai, siauros daubos, ežerai ir lygumos, taippat pušynai bei didžiulės vandeningos pievos (7.7-2 pav.) (Pauliukevičius ir kt., 1997).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3277.7-2 pav. Drūkšių ežero baseino kraštovaizdžio tipai (Pauliukevičius ir kt., 1997).Vertingiausios kraštovaizdžio teritorijos yra ganėtinai toli nuo NAE. Smalvoshidrografinis draustinis, Smalvos kraštovaizdžio draustinis ir Tilžės geomorfologinisdraustinis yra saugomos teritorijos, patenkančios į 10 km spindulio aplink naująją AEteritoriją (žr. 7.8-1 pav. kitame – 7.8 skyriuje). Pušnies saugoma teritorija yra apytiksliaiuž 13 km nuo naujosios AE aikštelių. Gražutės regioninis parkas yra apytiksliai už 15km nuo numatytų naujos AE alternatyvių aikštelių.Gražutės regioninio parko, užimančio 29471 ha, paskirtis yra apsaugoti Šventosios upėsbaseino kraštovaizdį su jos ežerais, miškais, natūralia ekosistema, taip pat kultūriniopaveldo vertybes, išlaikant ir racionaliai jas naudojant. Parke dominuoja pušynai (72 %)ir beržynai (17 %). Vidutinis miško amžius yra 65 metai.Smalvos hidrografinis draustinis taip pat yra kraštovaizdžio atžvilgiu vertingas savokalvotu reljefu ir ypatingais ekologiniais dariniais.
7.7.2 <strong>Poveikio</strong> kraštovaizdžiui ir žemėnaudai vertinimasKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 328Kraštovaizdis Drūkšių ežero baseine degradavo statant ir eksploatuojant IAE, <strong>Visagino</strong>miestą ir jų infrastruktūrą. Pagal valstybinę mokslo programą (Pauliukevičius ir kt.,1997) buvo nustatyta, kad 1,43 % baseino (neįskaitant ežero) buvo pažeista negrįžtamai.Palikti dirbamos žemės laukai sudaro 1,56 %, sumažėjęs miškų plotas – 3,83 %. 7.7-3pav. parodyta pradiniam kraštovaizdžiui padaryta žala Drūkšių ežero baseine.7.7-3 pav. Kraštovaizdžio degradacijos laipsnis Drūkšių ežero baseine(Pauliukevičius ir kt., 1997).Drūkšių ežero baseine santykis tarp natūralių bei pusiau natūralių teritorijų irurbanizuotų rajonų yra 21,4. Natūralios bei pusiau natūralios teritorijos taip pat vyraujavisoje 30 km aplink IAE teritorijoje. Nepaisant to, kad IAE ir <strong>Visagino</strong> miesto statybažymiai sumažino šį santykį (apie 2 kartus), jis išlieka keletą kartų didesnis, negu betkuriame kitame Lietuvos regione (vidutinis Lietuvoje – 7,9, Utenos apskrityje – 10,6,
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 329Ignalinos rajone – 10,9). Taigi, galima daryti išvadą, kad Drūkšių ežero baseine vyraujapusiau natūralus, mažai paveiktas kraštovaizdis su intensyvios technogenizacijosrajonais. Aukščiau minėtas santykis <strong>Visagino</strong> miesto ir IAE teritorijoje gerėja dėlapleistų dirbamų žemių ir rekultivuojamų teritorijų renatūralizacijos (<strong>Poveikio</strong> <strong>aplinkai</strong><strong>vertinimo</strong> <strong>ataskaita</strong> U1DP0, 2007).Drūkšių ežero krantai yra daugiausiai apaugę mišku, o tai ženkliai sumažina ežeroapžvalgos galimybę iš pakrantės zonų. Yra tik kelios vietos, kur ežero pakrantėje būnadaugiau žmonių. Vaizdas iš tokių vietų pateiktas parengtuose fotomontažuose. Be to,buvo parengti fotomontažai, naudojant 7.7-1 pav. nuotrauką iš oro. Fotomontažuoseparodytas kraštovaizdis po naujos atominės elektrinės pastatymo. Fotomontažai buvoparuošti vienam jėgainės blokui, dviem blokams bei dviem blokams su aušinimobokštais – visi variantai 1-ajai ir 2-ajai aikštelei yra pateikti šioje PAV ataskaitoje, nestai sudaro didžiausią poveikį kraštovaizdžiui. Apžvalgos taškai pažemio lygiofotomontažams pateikti 7.7-4 pav. Iš 2 apžvalgos taško 2-ojoje aikštelėje pastatyta NAEnebus matoma. Fotomontažo paveikslai, demonstruojantys NAE poveikį esamamkraštovaizdžiui, pateikti paveiksluose nuo 7.7-5 iki 7.7-14.7.7-4 pav. Apžvalgos taškų vieta pažemio lygio fotomontažuose.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 330
7.7-5 pav. Nuotrauka iš oro – 1-oji aikštelė su dviem NAE blokais.Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 331
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3327.7-6 pav. Nuotrauka iš oro - 1-oji aikštelė su dviem NAE blokais ir aušinimo bokštais.
7.7-7 pav. 1 apžvalgos taškas - 1-oji aikštelė su dviem NAE blokais.Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 333
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3347.7-8 pav. 1 apžvalgos taškas - 1-oji aikštelė su dviem NAE blokais ir aušinimo bokštais.
7.7-9 pav. 2 apžvalgos taškas - 1-oji aikštelė su dviem NAE blokais.Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 335
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3367.7-10 pav. 2 apžvalgos taškas - 1-oji aikštelė su dviem NAE blokais ir aušinimo bokštais.
7.7-11 pav. Nuotrauka iš oro - 2-oji aikštelė su dviem NAE blokais.Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 337
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3387.7-12 pav. Nuotrauka iš oro - 2-oji aikštelė su dviem NAE blokais ir aušinimo bokštais.
7.7-13 pav. 1 apžvalgos taškas - 2-oji aikštelė su dviem NAE blokais.Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 339
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3407.7-14 pav. 1 apžvalgos taškas - 2-oji aikštelė su dviem NAE blokais ir aušinimo bokštais.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 341Galima padaryti tokią išvadą: naujos AE statyba šalia IAE nesudarys ženklesniopoveikio kraštovaizdžio degradacijai ir nepažeis gamtinių ir antropogeninių teritorijųsantykio. Tik keliose ežero pakrantės vietose AE matys didesnis žmonių skaičius. Todėlpoveikis kraštovaizdžiui nebus reikšmingas.7.7.3 <strong>Poveikio</strong> sumažinimo priemonėsNaujosios AE išvaizdai pagerinti bus naudojama landšafto architektūra, tinkamodizaino, medžiagų ir statybos tipų parinkimas bei apželdinimas.Būtino kelių tinklo gerinimo ir galimo atnaujinimo metu naujos AE regione bussuremontuotos kelių pralaidos arba įrengtos papildomai, kur reikia. Todėl esamosužlietos teritorijos bus nudrenuotos ir jas bus galima vėl naudoti miškui arba žemėsūkiui.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3427.8 KU<strong>LT</strong>ŪROS PAVELDO OBJEKTAIAplink naują AE 10 km spinduliu yra saugomos šios teritorijos: Smalvos hidrografinisdraustinis, Tilžės geomorfologinis draustinis ir Smalvos kraštovaizdžio draustinis (7.8-1pav.). Pušnies telmologinis draustinis yra apie 13 km nuo naujos AE.7.8-1 pav. Saugomos teritorijos (pažymėta tamsiai žalia spalva) 10 km spinduliuaplink naują AE.Naujos AE aplinkoje yra septyni kultūros paveldo objektai: Petriškės senovėsgyvenvietė I, Petriškės piliakalnis, Petriškės senovės gyvenvietė II, Grikiniškės senovėsgyvenvietė I, Grikiniškės senovės gyvenvietė II, Grikiniškės senovės gyvenvietė III irStabatiškės dvarvietė (7.8-2 pav.).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 343VandensINLETpaėmimasVandensišleidimasOUTLET7.8-2 pav. Kultūros vertybės naujos AE alternatyvių aikštelių 1 (A) ir 2 (B)aplinkoje: 1 - Petriškės senovės gyvenvietė I, 2 - Petriškės piliakalnis, 3 - Petriškėssenovės gyvenvietė II, 4 – Grikiniškės senovės gyvenvietė III, 5 - Grikiniškėssenovės gyvenvietė II, 6 - Grikiniškės senovės gyvenvietė I, 7 - Stabatiškėsdvarvietė.Regione yra Čebarakų, Pasamanės (vadinamo Bažnyčiakalniu A1537), Rimšės,Švėgždžiūnų piliakalniai, Lapušiškės, Sausalio (vadinamo Žuvėdrų kapais) pilkapynai irkitos kultūros vertybės (Pauliukevičius ir kt., 1997), tačiau jos yra gerokai toliau nuosiūlomų naujos AE alternatyvių aikštelių.7.8.1 <strong>Poveikio</strong> kultūros paveldo objektams vertinimasIAE statybos metu aikštelės ribose buvo atlikta daug žemės kasimo darbų, kurių metunebuvo rasta jokių svarbių archeologinio paveldo objektų.Kadangi esančios kultūros vertybės yra už siūlomų alternatyvių aikštelių ribų, jos nebuspaveiktos statant naują AE. Nauji privažiavimo keliai, dirvožemio laikino saugojimoaikštelės ir kita nauja infrastruktūra nepaveiks arčiau ežero esančių kultūros vertybių.Daugiau kultūros paveldo objektų, etninių ir kultūros vertybių, kuriuos galėtų neigiamaipaveikti nauja AE, nėra.7.8.2 <strong>Poveikio</strong> sumažinimo priemonėsLaikini statiniai ir saugyklų aikštelės bus statomi toliau nuo kultūros paveldo objektų.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3447.9 SOCIALINĖ EKONOMINĖ APLINKA7.9.1 Bendroji informacijaNaujos atominės elektrinės (NAE) lokalizacija nekeičia jos sanitarinės zonos irstebėsenos zonos ar vadinamojo probleminio regiono ribų sampratos iš esmės, todėlnėra pagrindo į projekto aprėptį įtraukti naujus teritorinius administracinius subjektus.Jais ir toliau tebelieka Lietuvos Respublikos Ignalinos rajono, <strong>Visagino</strong> miesto, Zarasųrajono savivaldybės, Latvijos Respublikos Daugpilio miesto ir Daugpilio rajonosavivaldybės bei Baltarusijos Respublikos Braslavo rajonas. NAE lokalizacija iš esmėsnekeičia ir 30 km stebėsenos zonos aprėpties, todėl joje, o taip pat probleminiame IAEregione atlikti atominės elektrinės poveikio socialinei <strong>aplinkai</strong> tyrimai gali būtinaudojami teritoriniu palyginamuoju pagrindu.Siekiant naujų palyginamųjų duomenų, buvo parengta ir NAE subjektams (savivaldosinstitucijoms, stambiausioms įmonėms, saugomų teritorijų administracijoms, kitomsinstitucijoms) buvo pateikta speciali apklausos anketa, duomenys yra sukaupti irapibendrinti.Pažymėtina, kad nė vienas (išskyrus <strong>Visagino</strong> miesto savivaldybę) teritorinisadministracinis vienetas nepatenka į NAE 30 km spindulio zoną su visa savo teritorija.Sanitarinėje 3 km zona galimai yra tik <strong>Visagino</strong> miesto savivaldybės ribose, tačiau jospadėtis gali kiek kisti dėl aikštelės lokalizacijos.7.9.1.1 Gyventojai ir demografiniai procesaiPlanuojamoji ūkinė veikla yra retai apgyventoje teritorijoje, tarpvalstybiniame ilgalaikėsdepopuliacijos regione. Pažymėtini šie svarbiausieji gyventojų sklaidos ir demografiniųprocesų aspektai:• Apgyvendinimo sistema: regione dominuoja itin smulkios (1–10 gyventojų)gyvenamosios vietovės (apie 17 proc. formalių gyvenviečių Lietuvos segmente yragyvenvietės be nuolatinių gyventojų); greta NAE esančioje Rimšės seniūnijoje yramažiausia santykinė vaikų iki 15 m. <strong>dalis</strong> Lietuvoje;• Lietuvos segmente yra 3 miestai nuo 900 iki 29 000 gyventojų, apie 12 gyvenviečiųnuo 200 iki 900 gyventojų; Latvijos segmente – pietinė Daugpilio miesto <strong>dalis</strong>, 4gyvenvietės daugiau negu 1 000 gyventojų, 19 gyvenviečių – tarp 100 ir 1000gyventojų. Baltarusijos segmente virš 100 gyventojų turi apie 10 gyvenviečių, oregiono centras Braslavas (Breslauja) yra ties NAE santykinės apžvalgos (30 km)riba;• Lietuvos ir Latvijos regiono segmentuose plinta nenuolatinių gyventojų (t. y. žemėsnuosavybės turėtojų) iš Daugpilio ir <strong>Visagino</strong> miestų. Pastarasis reiškinys liudijaapie atomininkų miesto atskirties nuo aplinkos spartų mažėjimą. Kai kuriuoseteritoriniuose funkciniuose vienetuose (pvz., Ignalinos rajono savivaldybės Rimšėsseniūnijoje) registruotų nuolatinių gyventojų ir nenuolatinių (formaliai ,,būnančių”)gyventojų skaičius yra apylygis;• Visuose trijuose NAE regiono segmentuose vyksta ilgalaikė kaimo gyventojųdepopuliacija;• Lietuvos ir Latvijos segmentuose yra stambių gyvenviečių (<strong>Visagino</strong> ir Daugpiliomiestai), kuriuose po greitos depopuliacijos XX a. paskutiniajame dešimtmetyjedemografinė situacija stabilizavosi ir priartėjo prie šalies vidurkių. Baltarusijos
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 345segmente esantis subregioninis centras Braslavas (Breslauja) yra mažo demografiniopotencialo, tačiau ir jame pastebima depopuliacija.2005 m. duomenimis bendrasis IAE regiono (<strong>Visagino</strong> savivaldybė – 59 km 2 , Ignalinosrajonas – 1496 km 2 ir Zarasų rajonas – 1334 km 2 ) gyventojų skaičius siekė 71700(Visagine – 28700, Ignalinos ir Zarasų rajonuose – atitinkamai 21400 ir 21600). NorsNAE regionas sudaro 4,3 proc. šalies teritorijos, tačiau jo gyventojai sudaro apie 2 proc.šalies gyventojų. Taigi, NAE regionas yra ganėtinai retai apgyvendinta šalies vietovė.Per paskutinius keletą metų yra pastebimas NAE regiono gyventojų mažėjimas. Nuo1999 m. iki 2005 m. bendras regiono gyventojų skaičius sumažėjo beveik 11500(~14%). Pagrindinė informacija apie regiono demografinius bei gyventojų pasiskirstymą30 km spinduliu apie Ignalinos AE yra pateikta 7.9-1 ir 7.9-2 lent. bei 7.9-1 pav.Į 30 km spindulio zoną yra įtraukti ir Latvijos bei Baltarusijos gyventojai (7.9-1 pav.).30 km spinduliu gyventojų tankumas yra maždaug 48 žmonės/km 2 . Tai yra mažiau neinominalus gyventojų tankumas Lietuvoje, kuris yra lygus 56,7 žmonės/km 2 . Faktiškaigyventojų tankumas naujos AE regione yra vienas iš mažiausių Lietuvoje.Sanitarinės apsaugos zonos ribose (R=3 km) nėra pastoviai gyvenančių gyventojų ir čiaribojama ūkinė veikla (žr. 7.9-2 pav.). Artimiausias miestas yra Visaginas, kuris yraapie 8 km nuo naujos branduolinės jėgainės.7.9-1 lent. Demografiniai Ignalinos AE regiono rodikliai 2005 metais.Rodiklis Ignalinos r. Zarasų r. VisaginasIAEregionasGyventojų 0-14 m. <strong>dalis</strong>, % 14,58 15,81 12,70 14,36Gyventojų 15-44 m. <strong>dalis</strong>, % 34,83 36,66 48,75 40,08Gyventojų 45-64 m. <strong>dalis</strong>, % 24,62 23,92 28,74 25,76Gyventojų 65+ m. <strong>dalis</strong>, % 23,45 20,85 7,35 17,22Gyventojų 75+ m. <strong>dalis</strong>, % 10,23 9,46 1,87 7,19Gimstamumas 1000 gyv. 7,45 8,49 8,16 8,03Mirtingumas 1000 gyv. 22,46 20,22 6,73 16,47Natūralus prieaugis -15,04 -11,73 1,45 -8,447.9-2 lent. Įvertintas gyventojų pasiskirstymas (tūkstančiais) 2005 metais.ApskritimoGyventojų skaičiusŠ ŠR R PR P PV V ŠVspindulysŽiede Apskritime30 km 33,5 0,7 7,6 1,2 1,5 2,1 2,0 0,8 49,3 116,925 km 1,2 0,9 2,2 2,2 4,0 1,4 1,2 7,5 20,6 67,620 km 0,4 0,3 1,2 1,1 1,1 2,5 0,8 0,6 8,1 47,015 km 0,5 0,7 0,9 0,8 0,8 1,1 0,3 0,9 5,9 38,910 km 0,4 0,5 0,6 0,4 0,9 0,4 29,2 0,3 32,8 33,05 km - - - - 0,1 - - 0,1 0,2 0,23 km - - - - - - - - - -Iš visosegmente36,0 3,2 12,4 5,8 8,4 7,5 33,5 10,1 Iš viso 116,9
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3467.9-1 pav. Gyventojų pasiskirstymas 5, 10, 15, 20, 25 ir 30 km spindulio zonose apie naująAE.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3477.9-2 pav. Ignalinos AE sanitarinės apsaugos zona ir šalia esantys objektai. (1 – IAEreaktorių blokai, 2 – esama IAE panaudoto branduolinio kuro saugojimo aikštelė 3 - atvirielektros paskirstymo įrenginiai, 4 – tiekimo bazė, 5 – nuotekų valymo sistema irautotransporto skyrius, 6 – <strong>Visagino</strong> miesto artezinių gręžinių vieta, 7 – statybinė bazė, 8– pramoninė statybinė bazė, 9 – buvusi karinė bazė , 10 – šiluminė katilinė, 11 – <strong>Visagino</strong>sąvartyno vieta, 12 – planuojamo kietųjų atliekų apdorojimo komplekso ir planuojamoslaikinosios panaudoto branduolinio kuro saugyklos aikštelė, 13 – kietųjų atliekų išėmimokomplekso aikštelė, 14 – planuojamo paviršinio labai mažo aktyvumo atliekų kapinynoaikštelė, 15 – planuojamo paviršinio mažo ir vidutinio aktyvumo trumpaamžiųradioaktyviųjų atliekų kapinyno aikštelė. Taip pat parodyta IAE esanti 3 km spinduliosanitarinė apsaugos zona).7.9.1.2 Ūkinė veiklaŪkiniu požiūriu naujos AE regionas yra nepakankamai išvystytas Lietuvos regionas (išskyrus<strong>Visagino</strong> miestą). Regione dominuoja mažai intensyvus žemės ūkis irmiškininkystė (pvz., gyvulininkystės intensyvumas yra apie 1,4 karto mažesnis neividutinis Lietuvoje). Regione nerasta svarbių mineralų (išskyrus kvarco smėlį).Mažmeninės prekybos apyvarta regione yra 1,5 karto, o paslaugų apimtis daugiau nei2,5 karto mažesnė nei šalies vidutinė.<strong>Visagino</strong> miesto darbo jėga yra urbanistinio tipo – jaunesnio amžiaus (67% sudarogyventojai neturintys 41 metų), turintys geresnį išsilavinimą ir įvairesnio pobūdžioprofesinį pasirengimą. Ignalinos ir Zarasų rajonuose dominuoja kaimiško tipo darbojėga – senesnio amžiaus, turintys žemesnį išsilavinimą ir nedidelio įvairumo profesinįpasirengimą. <strong>Visagino</strong> mieste galintys dirbti darbingo amžiaus žmonės sudaro 66%, taiyra 22,2 tūkstančius žmonių; Ignalinos rajone – 52%, tai yra 12,9 tūkstančiai žmonių irZarasų rajone – 53% (13 tūkstančių žmonių). Bedarbystė Visagine yra truputėlį didesnėnei faktinis bedarbystės lygis Lietuvoje.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 348Iš viso nagrinėjamame regione yra apie 980 darbdavių (įskaitant valstybės institucijas),iš kurių apie 700 yra smulkios ir vidutinės verslo įmonės, turinčios mažiau negu 250darbuotojų.Bendrieji nagrinėjamo regiono ūkio bruožai yra šie:• regione dominuojanti ūkinė veikla pagal gyventojų užimtumą yra aptarnavimas,pramonė ir energetika, pagal teritoriją – ekstensyvus žemės ūkis, miškų ūkis,kaimo turizmo ir ekologinio ūkio plėtra;• <strong>Visagino</strong>, kaip praeityje vadintino monofunkciniu AE aptarnaujančiu miestu,ūkinė veikla įvairėja, didėja miesto ūkinė diversifikacija ir sąryšis su regionu;• regione ir jo gretimybėse plėtojama kurortinė ir rekreacinė veikla.Verslo lūkesčiams (iš Lietuvos pusės) šiame tarpvalstybinio “trikampio” regione naujosatominės elektrinės statybos ir eksploatacijos kontekste didžiausią įtaką preliminariaigalėtų daryti šie veiksniai:• dabar veikiančios IAE uždarymas ir su tuo susiję veiksniai:o užimtumo IAE mažėjimas;o gyventojų perkamosios galios ir paklausos mažėjimas Visagine;o elektros energijos brangimas;o IAE uždarymo darbai (naujos laikinos darbo vietos);• naujos AE statyba ir su tuo susijusi prekių, paslaugų bei darbo jėgos paklausa;• tolesnė Europos sąjungos parama kaimui, regiono plėtrai bei tarpvalstybiniambendradarbiavimui;• periferinė regiono padėtis trijų valstybių sienų sandūroje toli nuo stambių ūkiniųcentrų;• verslo ryšių su Latvija plėtra dėl tolesnio buvusio sienos barjero poveikiomažėjimo.Užsienio subjektams (8 Latvijos pagastams/vietos municipalitetams, Daugpilio rajono irDaugpilio miesto savivaldybėms, Baltarusijos respublikos Braslavo rajono tarybai,Braslavo nacionaliniam parkui ir kitoms galimai suinteresuotoms institucijomsužsienyje NAE regione) buvo pateiktos tikslinės apklausos anketos.7.9.1.3 Transportas ir triukšmasArtimiausias plentas yra už 12 km į vakarus nuo naujos AE. Šis plentas jungia Ignalinosmiestą su Zarasais ir Dūkštu, iš jo taip pat yra išvažiavimas į Kauno–Sankt Peterburgoplentą. Įvažiavimas į plentą iš pagrindinio nuo naujos AE einančio kelio yra netoliDūkšto miestelio (7.9-3 pav.). Yra ir kitas išvažiavimas į Vilniaus–Zarasų plentą. Kelioatkarpa nuo naujos AE iki Dūkšto yra maždaug 20 km ilgio.Pagrindinė geležinkelio magistralė Vilnius–Sankt Peterburgas praeina už 9 km į vakarusnuo NAE( 7.9-3 pav.).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3497.9-3 pav. Kelių ir geležinkelių tinklas.Lietuvoje nustatytos 3 zonos, virš kurių skrydžiai yra draudžiami, viena iš jų yra 10 kmskersmens teritorija virš IAE (7.9-4 pav.).Apie 30 000 oro skrydžių per metus (2005 m.) įvyksta iš Vilniaus oro uosto, kuris yrauž 130 km nuo naujos AE aikštelės. Apie 125 000 lėktuvų per metus kerta Lietuvos oroerdvę. Šalies teritorijoje veikia 30 civilių, karinių ir mišrios paskirties oro uostų.Vilniaus skrydžių informacijos regione per 2000–2005 metus skridusių orlaivių skaičiaipateikti 7.9-5 paveiksle.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3507.9-4 pav. Lietuvos oro uostai, draudžiamos, apribotos ir pavojingos zonos.130.000120.000110.000100.00090.00080.00070.00060.00050.00040.00030.00020.00010.0000122.181108.87586.79872.74978.70576.96467.12259.77053.04942.666 42.75946.3122000 2001 2002 2003 2004 2005Tranzitiniai skrydžiaiVisi skrydžiai7.9-5 pav. Vilniaus skrydžių informacijos regione skridusių orlaivių skaičius 2000–2005m.7.9.1.4 Triukšmas ir vibracijosAukščiausių triukšmo lygių šaltiniai AE yra garo išmetimo įrenginiai, turbinos irgeneratoriai, garo surinktuvai, maitinimo bei kondensatorių siurbliai ir t.t. Pagalbiniuosekompleksuose taip pat gali būti atskirų įrenginių, kur triukšmo lygiai viršija normas.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 351Triukšmo modeliavimo rezultatai, kurie yra pateikti kitame 7.10 skyriuje, parodo, kadnormalios eksploatacijos sąlygomis triukšmo lygis šalia naujos AE neviršys 55 dB.7.9.1.5 Esamų darbuotojų perkvalifikavimo ir panaudojimo galimybėsPagal potencialių tiekėjų pateiktą informaciją ir konsorciumo patirtį, vidutinis naujosAE visų energoblokų eksploatacijai būtinas darbuotojų skaičius sudaro apie 500žmonių. Tikslus skaičius priklauso nuo eksploatuojančios organizacijos struktūros, kuribus nustatyta priėmus nutarimą dėl naujos AE įrenginių tipo. Kai tiktai paaiškėseksploatuojančios organizacijos struktūra, bus nustatytos individualios funkcijos šiojestruktūroje. Kiekvienai funkcijai atlikti būtina atitinkama kvalifikacija, kuri gali būtiįgyjama nustatytų apmokymų pagalba per būtiną laikotarpį.Žemiau pateikti grafikai parodo esamų IAE darbuotojų amžiaus struktūrą 2008 m.gegužės mėnesio duomenimis. Bendroji esamų IAE darbuotojų amžiaus struktūrapateikta 7.9-6 paveiksle.Personalo skaičius1000900800700600500400300200100066Amžiaus grupė7.9-6 pav. Bendroji esamų IAE darbuotojų amžiaus struktūra.Naujos AE komercinė eksploatacija bus pradėta tarp 2015 ir 2020 metų, kadangiprojektavimas, statyba, perdavimas-priėmimas eksploatuoti, licencijavimas, bandymai irpaleidimas užtruks nuo 7 iki 12 metų. Oficialus išėjimo į pensiją amžius Lietuvojevyrams yra 62,5, o moterims – 60 metų. Todėl beveik visi esami darbuotojai, kuriemsdabar yra 46 arba daugiau metų, iki to laiko, kai prasidės naujos AE komercinėeksploatacija, turės būti išėję į pensiją.Priimant, kad apmokyti darbuotojai privalo galėti dirbti dar mažiausiai penkerius metusprieš išeidami į pensiją, lieka apie 500 jaunesnių nei 41 metų dabar esamų IAEdarbuotojų (žr. 7.9-6 pav.), kurie turi būti įvertinti, atsižvelgiant į jų užimamas pareigas,išsilavinimą, papildomus apmokymus ir kvalifikaciją, kad galima būtų nuspręsti,kuriuos iš jų būtų galima priimti į naują eksploatuojančią organizaciją ir kokiomissąlygomis (papildomas išsilavinimas, apmokymai, pakartotini apmokymai ir kitoskvalifikacijos kėlimo programos). Dabar dar per anksti daryti išsamesniusapibendrinimus, tačiau kai kuri informacija apie esamą darbuotojų struktūrą yra pateikta7.9-7 paveiksle.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 352Vadovai Specialistai Tarnautojai Darbininkai600Personnel number500400300200100066Age group7.9-7 pav. Įvairių amžiaus grupių IAE darbuotojų struktūra 2008 metais.7.9.2 <strong>Poveikio</strong> socialinei ekonominei <strong>aplinkai</strong> vertinimas7.9.2.1 Gyventojai ir demografiniai procesaiDarbo jėgos išteklių ir jų prognozės požiūriu, atsižvelgiant į planuojamą ūkinę veiklą,preliminariai pastebėtina, kad:• ligi šiol buvusios ilgalaikės demografinės prognozės NAE regiono atžvilgiu(Lietuvos segmente) nepasitvirtino: Utenos apskričiai jos buvo apie minus 5proc., <strong>Visagino</strong> miestui – apie minus 15 proc. (t.y. gyventojų skaičius mažėjosparčiau, nei tikėtasi);• regiono miestuose demografinė situacija stabilizuojasi, o kaimuose kinta irkiekybiškai, ir kokybiškai: daugėja ne gyventojų, o nekilnojamojo turtosavininkų. Faktinis kaimo gyventojų skaičiaus tankumas kaimuose mažėjavisuose teritoriniuose segmentuose, o miestuose gyventojų skaičiusstabilizuojasi;• nėra prielaidų manyti, kad Latvijos ir Baltarusijos segmentuosegeodemografiniai procesai vyksta kitaip, nes anksčiau atlikti tyrimai atsklaidėanalogiškas tendencijas Lietuvoje;• ilgalaikės (pageidaujamos apie 60 metų) demografinės prognozės formaliai yraneatliekamos tokiu regioniniu lygmeniu , tam reikėtų atskiro tyrimo• preliminariai prognozuotina, kad vietiniai darbo jėgos resursai yra nepakankamine tik dėl numatomų darbų apimties, pobūdžio, demografinių krašto tendencijų,bet ir dėl to, kad prasidėjo <strong>Visagino</strong> miesto ūkinės veiklos diversifikacija,gyvensenos pokyčiai, kuri dalį jo gyventojų atsiejo nuo tiesioginės veiklosatominėje elektrinėje. Tai ypač atsispindi AE regiono jaunimo nuostatose irlūkesčiuose;• Baltarusijos Respublikos segmento darbo jėgos potencialas yra nedidelis irmažai perspektyvus dėl amžiaus struktūros, be to, jo dalyvavimas pirmosiosenaujos AE statybos, įrengimo ir eksploatacijos stadijose yra ribotas politiniųpriežasčių.• Darbo jėgos išteklių požiūriu atsižvelgtina į pakartotinius Latvijos Respublikosplanus NAE 30 km stebėsenos zonoje statyti stambią naftos perdirbimogamyklą, atliekų naikinimo įmones ir kitus pramonės objektus, kurie gali būtipaklausi darbo rinka regiono gyventojams, ypač – Latvijos segmente.
7.9.2.2 Ūkinė veiklaKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 353Kai mažoje šalyje uždaroma didelė atominė elektrinė, prarandamas pagrindinisnacionalinis elektros tiekimo šaltinis, o tai sąlygoja didesnes elektros kainas, mažesnįeksportą arba didesnį importą, kas savo ruožtu daro neigiamą poveikį nacionalineiekonomikai. Tokioje situacijoje daugėja siūlymų pakeisti uždarytus branduoliniusįrenginius naujais. Esanti infrastruktūra ir darbo jėgos pasiūla daro tokius siūlymus itinpatraukliais, ir tokios investicijos turi ženkliai sumažinti IAE uždarymo socialinį irekonominį poveikį.NAE statyba ir eksploatacija vertintina iš esmės teigiamai, nors esama ir kai kuriųneigiamų aspektų.Pagrindiniai teigiami aspektai yra:• darbo rinkos aktyvėjimas, kadangi numatoma, jog skirtingais statyboslaikotarpiais nuo 5 iki 7 metų dirbs iki 3500 darbuotojų;• papildomų investicijų poveikis, kadangi numatoma, jog dėl NAE statybos josgali sudaryti apie 70 milijonų Lt per metus;• NAE eksploatacijos metu reikės apie 500 darbuotojų;• infrastruktūros, ypač <strong>Visagino</strong> ir aplinkinių gyvenviečių namų sektoriausvystymasis;• socialinė ir politinė <strong>Visagino</strong> stabilizacija Ignalinos AE uždarymo kontekste.Pozityvi įtaka <strong>Visagino</strong> visuomenės psichologiniam klimatui;• multiplikacinis ekonominis efektas (per aptarnavimo sferos plėtrą);• regiono investicinio patrauklumo padidėjimas.Reikšmingiausi neigiami aspektai:• mažai tikėtinas teigiamas socialinis ekonominis poveikis Baltarusijos ir Latvijossegmentams NAE aplinkoje; jų teritorijų patrauklumas prioritetiniams turizmo,rekreacijos ir ekologinio ūkio verslams gali sumažėti, nors atsižvelgiant į tai, kadIAE jau veikia regione, o ją uždarius atmosferos tarša padidės, toks poveikismenkai tikėtinas;• nebaigta žemės reforma besiformuojančios naujos žemės paklausos kontekstegali sukelti interesų konfliktus. Tačiau abi naujos AE alternatyvios aikštelės yraIAE sanitarinės apsaugos zonoje, todėl jokios kitos ūkinės veiklos čia yraneleidžiamos bent jau iki IAE eksploatavimo nutraukino pabaigos.Socialinis ekonominis poveikis turizmo ir rekreacijos sektoriams NAE regiono Lietuvossegmente ir gretimybėse vertintinas prieštaringai: viena vertus, planuojama veikla galimažinti regiono patrauklumą prioritetiniams turizmo, rekreacijos ir ekologinio ūkioverslams, kita vertus, nauja veikla ir darbuotojų pajamos gali didinti šių paslaugųpaklausą, o tuo pačiu ir šio sektoriaus plėtrą.7.9.2.3 Transportas ir triukšmasTiek esami krašto keliai, tiek geležinkeliai, potencialiai naudotini NEA veiklai, yraatokiai nuo apgyventų teritorijų, jų erdvinio santykio kaita nenumatoma. Iš pagrindiniotransporto mazgo, aprūpinančio esama ir būsimą AE (Dūkšto) automobilių kelias irgeležinkelis driekiasi atokiai <strong>Visagino</strong> ir kitų gyvenamųjų vietovių, tiesa, greta <strong>Visagino</strong>kolektyvinių sodų.Visgi galimas intensyvus eismas, susijęs su NEA statyba ir eksploatacija, krašto keliaisir geležinkeliu vyktų itin retai apgyventa teritorija.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 354Transporto mazgu šioje ūkinėje veikloje galėtų būti Dūkšto miestas, tačiau jame paleipagrindines komunikacijas dominuoja gamybiniai ir transporto infrastruktūros įrenginiai(išskyrus mokyklą ir keletą sodybų).Oro transporto poveikis AE aplinkoje yra neaktualus, nes tai yra neskraidymo zona(išskyrus NATO karinę policiją ir IAE bei pasienio saugos sraigtasparnių skrydžius).Nėra prielaidų tvirtinti, kad numatomos NAE poveikis <strong>aplinkai</strong> triukšmo ir vibracijospožiūriu viršys esamą (žiūr. 7.10 skyriuje pateiktus triukšmo modeliavimo rezultatus).7.9.2.4 Gyventojų nuomonės tyrimas<strong>Visagino</strong> miesto ir apylinkių gyventojų nuomonės tyrimas (Gyventojų nuomonės tyrimo<strong>ataskaita</strong>, 2008) yra poveikio <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> sudedamoji <strong>dalis</strong>, reikalinga vertinantplanuojamos ūkinės veiklos socialinį ekonominį poveikį. Tyrimo metu buvo siekiamaištirti požiūrį bei nuomonę apie naują AE bei jos galimus poveikius socialineiekonominei <strong>Visagino</strong> miesto ir aplinkinių regionų gyventojų <strong>aplinkai</strong>.Pagrindiniai tyrimo tikslai buvo ištirti netoli dabartinės IAE gyvenančių gyventojųpožiūrį į naujosios AE poveikį gyvenamajai <strong>aplinkai</strong>, susisiekimopriemonėms/transportui, laisvalaikio užsiėmimų galimybėms, pragyvenimui irprofesiniam gyvenimui, gyventojų emigracinėms nuostatoms, nekilnojamojo turto verteiregione, gyventojų užimtumui, didžiausius poveikius elektrinės statybos ireksploatacijos metu, asmeninį informuotumą apie naujos AE projektą.Siekiant įgyvendinti iškeltus tyrimo tikslus, buvo atliktas reprezentatyvusis regionogyventojų tyrimas. Jo metu buvo apklausta 518 <strong>Visagino</strong> mieste ir jo apylinkėse 20 kmspinduliu gyvenančių žmonių. Apklausa buvo atliekama, apklausiant respondentus jųnamuose pagal standartizuotus klausimynus, kuriuose buvo fiksuojami respondentųatsakymai. Respondentams atrinkti buvo naudojama reprezentatyvi tikimybinė atranka,įvertinant 18 metų ir vyresnių <strong>Visagino</strong> miesto ir jo apylinkių gyventojų pasiskirstymąpagal amžių, lytį, išsimokslinimą, gyvenamąją vietovę.7.9.2.4.1 Pagrindiniai tyrimo rezultatai<strong>Visagino</strong> miesto ir apylinkių gyventojai teigiamai įvertino galimą naujosios AE poveikįšiems socialinės ekonominės aplinkos aspektams:Gyvenamajai <strong>aplinkai</strong> po naujosios AE statybų: („Kaip Jūs įvertintumėte savogyvenamąją aplinką po to, kai bus pastatyta naujoji elektrinė?“: labai patraukli -42,4%, patraukli – 41,6%: iš viso – 84,0%). Dabartinė gyvenamoji aplinka vertinamaypač palankiai ir kiek palankiau, nei būsianti po naujosios AE statybų („Kaip Jūsįvertintumėte savo gyvenamąją aplinką šiuo metu?“: labai patraukli – 36,0%, patraukli– 55,1%: iš viso – 91,2%).Šeimos pragyvenimui ir profesiniam gyvenimui: („Kaip manote, kaip naujoji atominėelektrinė paveiks Jūsų ir Jūsų šeimos pragyvenimą ar profesinį gyvenimą?“: labaiteigiamai – 22,9%, teigiamai – 43,7%: iš viso – 66,6%).Būsto vertei: („Kaip manote, kaip naujoji atominė elektrinė paveiks Jūsų nuolatiniobūsto vertę?“: vertė padidės – 49,0% (skaičiuojant nuo gyvenančių regione nuolat).Gyventojų užimtumo lygiui statybos ir eksploatacijos metu: („Kaip Jūs vertinatenaujosios atominės elektrinės poveikį gyventojų užimtumui (darbo padėčiai) statybosmetu?“: užimtumas labai padidės – 46,7%, užimtumas padidės – 42,8%:iš viso –89,5%); („Kaip Jūs vertinate naujosios atominės elektrinės poveikį gyventojų
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 355užimtumui (darbo padėčiai) eksploatacijos metu?“: užimtumas labai padidės – 26,6%,užimtumas padidės – 38,7%:iš viso – 65,4%).Vertindami susisiekimo priemones, transportą: („Kaip manote, kaip naujoji atominėelektrinė paveiks susisiekimo priemones/transportą (autobusai, automobiliai ir t.t.),kurias Jūs naudojate?“: labai teigiamai – 13,9%, teigiamai – 35,9%: iš viso – 49,7%;niekaip nepaveiks – 41,6%). Regiono gyventojai pasidalino į dvi apylyges grupes: kiekdaugiau mano, kad naujoji AE susisiekimą paveiks teigiamai, kiti, kurių kiek mažiau, -kad neturės jokio poveikio.<strong>Visagino</strong> miesto ir apylinkių gyventojų nuomone, naujoji AE niekaip nepaveiks šiųaspektų:Poilsio ir laisvalaikio galimybių: („Kaip manote, kaip naujoji atominė elektrinė paveiksJūsų poilsio ar kitų laisvalaikio užsiėmimų galimybes?“: niekaip nepaveiks – 61,5%).Noro išsikelti: („Kaip manote, kaip naujoji atominė elektrinė paveiks Jūsų norą išsikeltiiš regiono?“: noro išsikelti nepaveiks – 70,4%). Pastebėtina, kad penkta<strong>dalis</strong> (21,9%)regiono gyventojų teigė, jog dėl naujosios AE noras išsikelti sumažės, vadinasi, šiaidaliai gyventojų regionas taps patrauklesnis.Regiono gyventojų nuomone, naujosios AE statybos metu didžiausias poveikis busdaromas („Kam Jūsų nuomone bus daromas didžiausias poveikis elektrinės statybosmetu?“):• gyventojų užimtumui (37,7%);• saugumo jausmui (28,6%);• Drūkšių ežerui (26,5%) ir• eismui (23,8%).Regiono gyventojų nuomone, naujosios AE eksploatacijos metu didžiausias poveikisbus daromas („Kam Jūsų nuomone bus daromas didžiausias poveikis elektrinėseksploatacijos metu?“):• energijos rinkai (41,0%);• gyventojų užimtumui (29,0%);• Drūkšių ežerui (26,3%) ir• saugumo jausmui (23,8%).Apibendrinę matome, kad, gyventojų nuomone, be energijos rinkos, didžiausi poveikiaibus daromi toms pačioms sritims: užimtumui, saugumo jausmui ir Drūkšių ežerui. O kaikurioms sritims poveikis statybos ir eksploatacijos metu skirsis. Respondentai mano,kad statybos metu bus veikiamas eismas, kraštovaizdis ir žemėnauda bei triukšmo lygis,tačiau eksploatacijos metu tokio poveikio nebebus. Eksploatacijos metu respondentaidažniau įžvelgė poveikį oro kokybei ir klimatui bei radioaktyviųjų išmetimų poveikius,kurie statybų metu, jų nuomone, šioms sritims nebus daromi.<strong>Visagino</strong> miesto ir apylinkių gyventojai nėra gerai informuoti apie naujosios atominėselektrinės projektą: („Ar Jūs iki šiol gavote pakankamai informacijos apie naujosiosatominės elektrinės projektą?“: yra gavę šiek tiek informacijos – 52,9%, nieko nėragirdėję apie projektą – 15,7%: iš viso – 68,6% mažai informuotų ar neinformuotųregiono gyventojų). Šiuo klausimu kiek išsiskiria <strong>Visagino</strong> miesto ir apylinkiųgyventojų nuomonė. Visaginiečiai labiau nei apylinkių gyventojai jaučiasi pakankamai
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 356informuoti ir daugiau informacijos nepageidauja, tačiau bendrai, tiek vienų, tiek kitųdidesnė <strong>dalis</strong> yra mažai informuota apie naujosios AE projektą.Regiono gyventojai norėtų gauti daugiau informacijos šiais klausimais („Kokiaisklausimais Jūs norėtumėte gauti daugiau informacijos?“):• poveikis sveikatai (31,5%),• daugiau informacijos nepageidauja (30,4%),• poveikis energijos rinkai (23,2%),• poveikis gyventojų užimtumui (22,6%),• poveikis oro kokybei ir klimatui (20,9%),• poveikis regiono tinkamumui gyventi (20,0%),• radioaktyviųjų išmetimų poveikis (19,6%),• poveikis saugumo jausmui (18,5%).Regiono gyventojų nuomone, nauja atominė elektrinė Lietuvoje turi būti pastatyta(sutinka – 91,9%) ir jie pritaria naujosios elektrinės statybai vienoje iš planuojamųaikštelių (sutinka – 82,8%), tačiau nesijaučia galintys įtakoti, kurie poveikiai <strong>aplinkai</strong>yra vertinami ir kaip vertinami. Šeši iš dešimties (63,4%) nesutiko su teiginiu, kad galiįtakoti, kurie poveikiai <strong>aplinkai</strong> yra vertinami ir kaip vertinami. Nepaisant to, kadgyventojai nesijaučia galintys paveikti <strong>vertinimo</strong> procesą, jie tiki, kad galimi poveikiai<strong>aplinkai</strong> bus visapusiškai įvertinti (sutinka – 66,3%).Gyventojams gana sunku buvo pareikšti savo pageidavimus projekto planuotojams irvertintojams, tačiau tie, kurie turėjo savo nuomonę, išreiškė tokius pageidavimusplanuotojams („Į kokius dalykus / klausimus Jūs norėtumėte, kad būtų atsižvelgtaplanuojant naująją elektrinę. Kokie Jūsų pageidavimai planuotojams?“):• kad būtų atsižvelgta į AE saugumą, eksploatacijos saugumą(16,6%);• kad būtų pagalvota apie žmonių užimtumą (9,4%);• kad būtų atsižvelgta į kraštovaizdžio, gamtos saugojimą (5,5%);• kad būtų spartesnė statybos darbų eiga (5,1%).Vertintojams („Į kokius dalykus / klausimus Jūs norėtumėte, kad būtų atsižvelgtavertinant naujosios elektrinės poveikį <strong>aplinkai</strong>. Kokie Jūsų pageidavimaivertintojams?“):• kad būtų atsižvelgta į AE saugumą, eksploatacijos saugumą (17,4%);• kad būtų atsižvelgta į oro kokybę, klimatą, laikomasi ekologinių normų (12,6%);• kad būtų atsižvelgta į kraštovaizdžio, gamtos saugojimą (9,9%).Taigi, pagrindinis pageidavimas planuotojams ir vertintojams – atsižvelgti į AEsaugumą ir jos eksploatacijos saugumą.IšvadaApibendrinant tyrimo metu gautus rezultatus, galima teigti, kad <strong>Visagino</strong> miesto irapylinkių gyventojai naujos AE poveikį daugumai tirtų socialinio ekonominiogyvenimo sferų vertina palankiai, ir pritaria naujos AE statyboms vienoje iš planuojamųaikštelių. Planuojant ir vertinant naujosios AE poveikius jie pageidauja, kad pirmiausiaibūtų atsižvelgta į AE ir jos eksploatacijos saugumą. Kadangi pusė gyventojų yra mažai
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 357informuoti ar neinformuoti apie šį projektą, jiems reikėtų suteikti daugiau informacijosapie planuojamus darbus ir poveikius, tuo pačiu informuojant ir apie galimybes pateiktisavo nuomonę ir vertinimus projekto planuotojams bei vertintojams, kadangi didesnėregiono gyventojų <strong>dalis</strong> nemano, kad gali įtakoti šį procesą.7.9.3 <strong>Poveikio</strong> sumažinimo priemonės7.9.3.1 Gyventojai ir demografiniai procesaiSiūlomos potencialiai galimo neigiamo poveikio mažinimo priemonės yra šios:• su NAE statybos ir eksploatacijos veikla susijusių veiklų diversifikacijos(įvairovės) atskleidimas visuomenei, ypač – ilgalaikio jos statytojų ireksploatuotojų aptarnavimo srityje: tai paskatintų aplinkinių teritorijų verslus irstabilizuotų jų (teritorijų) geodemografinę situaciją atsižvelgiant į ilgalaikęveiklos perspektyvą;• maksimalus <strong>Visagino</strong> darbo jėgos potencialo pasitelkimas, vengiant masinėsdarbo jėgos imigracijos iš išorės (išskyrus aukštos klasės specialistus irspecialiąsias tarnybas).Būtina atsižvelgti į svarbų aspektą, taikant jį ilgalaikei planuojamai veiklai: naujos AEstatybai ir eksploatacijai: esama demografinė ir darbo rinkos situacija grindžiama 2001m. gyventojų ir būstų surašymo bei einamaisiais savivaldybių struktūrų duomenimis.Atsižvelgiant į numatomą NAE statybos grafiką itin aktualūs ir pravartūs bus 2012–2013 metų surašymų, atliekamų visose regiono valstybėse, duomenys, leisiantyspatikslinti geodemografines tendencijas, darbo išteklių potencialą ir kt. Todėl būtųtikslinga po nurodyto surašymo atlikti kryptingą “žmogiškojo potencialo” tyrimą NAEregione.7.9.3.2 Ūkinė veiklaSiūlomos potencialiai galimo neigiamo poveikio mažinimo priemonės yra šios:• esamame IAE regione Ignalinos ir gretimos gyvenvietės įgavo kurortiniųvietovių statusą; jos nėra Ignalinos AE stebėsenos 30 km zonoje, tačiau ir toliausiejamos su probleminiu Ignalinos AE regionu dėl administracinėspriklausomybės. Tai kelia ūkinės veiklos priešpriešą. Dėl to būtinos tokiosnaujos atominės elektrinės įvaizdžio formavimo priemonės, kurios ne tikformuotų pačios NAE įvaizdį, bet ir psichologiškai atsietų ją nuo likusio regiono(ypatingai Ignalinos rajono savivaldybės) bei mažintų potencialią neigiamą įtakąprioritetinėms regione rekreacinėms, kurortinėms, turizmo bei ekologinio ūkioveikloms.• sprendžiant šio interesų balanso klausimą būtų tikslinga atlikti specialų tyrimą,skirtą platesniam NAE poveikio socialinei ekonominei <strong>aplinkai</strong> išsiaiškinimuišalies Bendrojo plano kontekste.7.9.3.3 Transportas ir triukšmasDarbai vyks negyvenamoje teritorijoje, todėl pagrindinė priemonė yra darbo saugosreikalavimų paisymas. Vengiant padidinto triukšmo dėl intensyvesnio eismo Dūkšte irgretimose gyvenvietėse gali būti reguliuojamas krovos darbų ir krovininio transportoeismo grafikas, įrengiamos triukšmo užkardos gyvenvietėse palei pagrindinius kelius.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 358Vietos gyventojų nuomone, efektyvios priemonės būtų alternatyvių esamiemspagrindinių automobilių kelių modernizacija ir pritaikymas naujoms reikmėms.7.9.3.4 Darbo kalbaĮvairiose studijose branduolinės energetikos, aviacijos ir medicinos srityse buvoanalizuojamas darbo kalbos poveikis gebėjimams atlikti darbą didelės rizikos aplinkose.Rezultatai parodė, kad gebėjimas atlikti darbą yra žymiai geresnis, kai yra vartojamagimtoji kalba. Ypač streso sąlygomis, tokiomis kaip trikdžiai ar avarinės sąlygos, klaidųskaičius dėl neteisingo supratimo, kuris sąlygoja avarijas arba katastrofas, yra žymiaimažesnis, kai vietoj užsienio kalbos vartojama gimtoji kalba.Todėl naujos AE eksploatavimas turi būti vykdomas vartojant lietuvių kalbą. Visosinstrukcijos, apmokymo programos ir eksploatavimo procedūros turi būti išleistoslietuvių kalba. Tuo atveju, kai tiekėjas pateikia aprašymus ir procedūras bet kuria kitakalba, jos turi būti išverstos į lietuvių kalbą. Originalūs dokumentai turi būti saugomikaip etalonas originalo kalba, bet nenaudojami kasdieniniame darbe.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3597.10 VISUOMENĖS SVEIKATA7.10.1 Baltarusijos, Latvijos ir Lietuvos gyventojų sveikatos būklė7.10.1.1 Demografiniai rodikliaiNaujos AE (NAE) alternatyvios aikštelės yra pietrytinėje Lietuvos dalyje, netoli nuovalstybės sienos su Baltarusija ir Latvija. Artimiausi gyventojai yra už maždaug 3 km įpietvakarius nuo alternatyvios aikštelės Nr. 2.Kaimyninių šalių populiacijos ir metinio prieaugio, nurodyto Pasaulio sveikatosorganizacijos (PSO) duomenų bazėje „Core Health Indicators“ (Pagrindiniai sveikatosrodikliai), duomenys pateikiami 7.10-1 lentelėje. Duomenų bazėje yra tik 2005 metųduomenys.Baltarusijos gyventojų skaičius yra tris kartus didesnis už Lietuvos ir keturis kartusdidesnis už Latvijos.7.10-1 lent. Gyventojų skaičius (tūkstančiais).Šalis 2005Baltarusija 9 755Latvija 2 307Lietuva 3 431Metinio gyventojų prieaugio rodiklis yra neigiamas visose trijose šalyse, didžiausias –Latvijoje, žemiausias – Baltarusijoje. Metinis 2005 metų prieaugis pateikiamas 7.10-2lentelėje.7.10-2 lent. Metinis gyventojų prieaugis (%).Šalis 2005Baltarusija -0,5Latvija -0,8Lietuva -0,6Visoms trims šalims, turinčioms sumažėjusį gyventojų prieaugį (žiūr. 7.10-2 lentelę),neiškils tokių problemų kaip padidėjusi maisto, infrastruktūrų ir paslaugų paklausa. Kitavertus, neigiamas prieaugis iš dalies atspindi įtemptą socialinę aplinką, kuri, savoruožtu, neigiamai veikia sveikatos rodiklius.7.10.1.2 Gyventojų sveikatos rodikliaiŠiame skyriuje minėtų trijų šalių gyventojų sveikatos būklė perteikiama bendrojomirtingumo, standartizuoto mirtingumo ir gyvenimo trukmės rodikliais.Šie rodikliai parodo tik esamą sveikatos būklę. Šalių sveikatos rodiklių skirtumųpriežastys nebuvo įvertintos, kadangi tam reikėtų įvertinti specifinius mirtingumoatvejus (pvz., nuo jonizuojančiosios spinduliuotės, rūkymo, socialinių veiksnių ir pan.).Toks įvertinimas neįtrauktas į PAV apimtį.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 360Esamos IAE regiono gyventojų sveikatos būklė nebuvo įvertinta dėl anksčiau minėtųpriežasčių. Visų trijų šalių sveikatos duomenų rinkimas pareikalautų prieigos prietikslios statistikos ir išsamaus epidemiologinio tyrimo, o tai neįeina į šio PAV apimtį.Bendrasis trijų šalių mirtingumas 1 000 gyventojų pateikiamas 7.10-3 lentelėje. Kaipmatyti iš šios lentelės, mirtingumas 1 000 gyventojų Lietuvoje per 20 metų išaugo nuo10 (1990) iki 12 (2005), Latvijoje – nuo 12 (1990) iki 14 (2005), Baltarusijoje – nuo 10(1985) iki 14 (2005). Daugiausiai mirtingumas padidėjo Baltarusijoje, mažiausiai –Lietuvoje. Didžiausias mirtingumas 1 000 gyventojų (1985-2005) yra Latvijoje (13,4),mažiausias – Lietuvoje (11,4).Informacijos šaltinis – JT statistikos skyrius, pateikiantis mirtingumo rodiklius tik kaspenkerius metus.7.10-3 lent. Bendrasis mirtingumas 1 000 gyventojų (Šaltinis: JT statistikosskyrius).Šalis ar vietovėGyventojų projektavimovariantai1985 1990 1995 2000 2005Baltarusija Apytikris (praeityje) 10 10 12 14 14Vidutinis 12Latvija Apytikris (praeityje) 13 12 14 14 14Vidutinis 13,4Lietuva Apytikris (praeityje) 11 10 12 12 12Vidutinis 11,4Informacija apie standartizuoto mirtingumo rodiklius paimta iš PSO duomenų bazės„Core Health Indicators“ (Pagrindiniai sveikatos rodikliai). Turimas rodiklis yrastandartizuoto pagal amžių mirtingumo nuo neužkrečiamų ligų (100 000 gyventojų) irstandartizuoto mirtingumo nuo vėžio (100 000 gyventojų) 2002 metais.Standartizuotas pagal amžių mirtingumas nuo neužkrečiamų ligų yra aukščiausiasBaltarusijoje, žemiausias – Lietuvoje (žiūr. 7.10-4 lentelę).7.10-4 lent. Standartizuotas pagal amžių mirtingumas nuo neužkrečiamų ligų (100000 gyventojų).Šalis 2002Baltarusija 839,0Latvija 733,0Lietuva 640,0Kita vertus, standartizuotas pagal amžių mirtingumas nuo vėžio yra didžiausiasLietuvoje, žemiausias – Baltarusijoje (žiūr. 7.10-5 lentelę).7.10-5 lent. Standartizuotas pagal amžių mirtingumas nuo vėžio (100 000gyventojų).Šalis 2002Baltarusija 143,0Latvija 156,0
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 361Šalis 2002Lietuva 161,0Gyvenimo trukmė atspindi bendrą gyventojų mirtingumą. Ji apima visų amžiaus grupių– vaikų ir paauglių, suaugusiųjų ir senyvo amžiaus žmonių – mirtingumo modelį. Jiapskaičiuoja vidutinišką metų kiekį, kuriuos naujagimis turėtų nugyventi esantdabartiniam mirtingumui. Duomenų bazė pateikia tik 2004–2005 metų rodiklius.Didžiausia tikėtina vyrų ir moterų gyvenimo trukmė yra Lietuvoje, mažiausia –Baltarusijoje (žiūr. 7.10-6 lentelę).7.10-6 lent. Gyvenimo trukmė (metais).Vyrai:Šalis 2004 2005Baltarusija 63,0 63,0Latvija 66,0 65,0Lietuva 66,0 65,0Moterys:Šalis 2004 2005Baltarusija 74,0 75,0Latvija 76,0 76,0Lietuva 78,0 77,0Tikėtina sveiko gyvenimo trukmė arba sveiko gyvenimo trukmės rodiklis (HALE),paremtas gyvenimo trukme, tačiau įtraukiantis ir laiką, praleistą esant prastai sveikatai,dar nėra prieinamas PSO duomenų bazėje.7.10.2 <strong>Poveikio</strong> visuomenės sveikatai vertinimas7.10.2.1 Neradiologinis poveikisPagrindinė neradiologinė rizika gyventojų sveikataiPlanuojama ūkinė veikla bus vykdoma IAE pramoninėje teritorijoje ir esamos 3 kmspindulio IAE sanitarinės apsaugos zonos ribose. Minimalus atstumas nuo planuojamosnaujos AE iki dabartinės sanitarinės apsaugos zonos ribos yra apie 1,5–2 km.Dabartinėje IAE sanitarinės apsaugos zonoje nėra nuolatinių gyventojų, taip patapribota ūkinė veikla. Planuojama ūkinė veikla bus vystoma toli nuo nuolatiniųgyventojų.Potencialus įprastų (neradiologinės kilmės) pavojingų veiksnių visuomenės sveikatai vertinimas pateiktas toliauesančiose lentelėse. 7.10-7 lentelėje pateikta statybų etapo rizika, 7.10-8 lentelėje – eksploatavimo etaporizika.
7.10-7 lent. Statybų etapo rizika (trukmė 5–7 metai).Teigiami (+);Sveikatai įtakąneigiami (-);darantys veiksniainedideli (0)1. Elgesio irgyvenimo būdoveiksniai(maitinimosiįpročiai, alkoholiovartojimas,rūkymas,narkotinių irpsichotropiniųmedžiagųvartojimas,saugus seksas,kita)MastasKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 362Komentarai0 Šalies Nedidelė įtaka šalies alkoholio suvartojimui.- RegioninisIš kitų vietovių atvykstantys statybininkai, būdamiatskirti nuo šeimų, gali padidinti alkoholio suvartojimąregione.2. Fizinėsaplinkos veiksniai2.1. Oro kokybė 0 Šalies Šalies oro užterštumo lygiai beveik nebus paveikti.2.2. Vandenskokybė- RegioninisStatybų dulkės, suvirinimo dūmai, transportoišmetamosios dujos. Transporto išmetamosios dujos,galinčios paveikti šalia kelių esančias gyvenvietes,nurodytos skyriuje 7.10.2.10 Šalies Nenumatomas joks poveikis šalies vandens kokybei.0 RegioninisNenumatomas joks poveikis požeminiam geriamajamvandeniui, nes statybose naudojamų chemikalųkonteineriai bus tinkamai izoliuoti, taip apsaugantpožeminį vandenį nuo užteršimo jiems išsiliejus.Laukiamas minimalus poveikis paviršiniam vandeniuidėl buitinių nuotekų išleidimo ir lietaus vandensnuvedimo. Planuojamas mechaninis ir biologinisnuotekų valymas bei paviršinių nuotekų valymas nuonaftos. Nuotekų kiekis, užterštumo lygis paviršiniamsvandenims detaliau aprašyti skyriuje 7.1.Geriamojo vandens kiekis ir kokybė aprašyti skyriuje7.1.2.3. Maisto kokybė 0 Šalies Nenumatomas joks poveikis šalies maisto kokybei0 RegioninisPadidėjęs eismas ir transporto išmetamų dujų kiekis,taip pat užterštas lietaus vanduo netoli kelių turėsnedidelės neigiamos įtakos netoli kelių augantiemspasėliams. Kaimyninių ežerų ir upių žuvų kokybėnepablogės dėl nuotekų ir paviršinių nuotekų valymo.2.4. Dirvožemis 0 Šalies Nenumatomas joks poveikis šalies dirvai0 RegioninisŽemės darbai (kasinėjimas) sudarys 1 400 000 m 3 , ožemės darbai su užpildymo medžiagomis sudarys 1300 000 m 3 . Užpildymo medžiagos nebus užterštos,todėl nenumatoma jokios žalos dirvai. Galimo dirvosužterštumo iš statybose naudojamų chemikalųtalpyklų bus išvengta užtikrinant tinkamą talpyklųsandarinimą ir apsaugą nuo nutekėjimo.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 363Teigiami (+);Sveikatai įtakąneigiami (-);darantys veiksniainedideli (0)MastasKomentarai2.7. Triukšmas 0 Šalies Nebus nutiesta jokių specifinių kelių tarp AE statybosvietos ir tolimų šalies regionų, todėl triukšmas sudarysminimalų pavojų šalies mastu.- RegioninisEsantys keliai gali būti atnaujinti ar išplėsti.Transporto pagausėjimas gali padidinti triukšmo lygįprie kelių įsikūrusiose gyvenvietėse. Triukšmoįvertinimas pateiktas skyriuje 7.10.2.1.2.8. Namų sąlygos 0 Šalies Nenumatomas joks poveikis namų sąlygoms šaliesmastu.Įdarbinus didelį skaičių darbininkų iš tolimų vietovių,aplinkinėse vietovėse gali pabrangti buto nuoma. Taibus naudinga vietiniams gyventojams.Statybininkams apgyvendinti gali neužtekti butų, tokiuatveju reikės pastatyti tam tikrą skaičių laikinųgyvenamųjų namų.2.9. Saugumas 0 Šalies Nenumatomas joks poveikis.2.10. Susisiekimopriemonės2.11. Teritorijosplanavimas2.12. Atliekųtvarkymas2.13. Elektrosenergijos poreikis+ RegioninisRegioninisTransporto pagausėjimas ir didelės mašinos galipadidinti kelių avarijų ir sužeidimų skaičių.0 Jau įrengtas susisiekimo tinklas.0 Šalies Nenumatomas joks poveikis.0 RegioninisBe statybos vietos, nenumatomos joks kitas teritorinisplanavimas. Nauja AE bus pastatyta IAE teritorijoje,taigi ją supančios žemės paskirtis nebus pakeista.0 Šalies Nenumatomas joks poveikis0 RegioninisPopierius, stiklas, pakavimo atliekos, metalo laužas,elektros prietaisų laužas, panaudotos padangos,nebepataisomai sugedę automobiliai, nuotekųnuosėdos ir betono nuosėdos bus utilizuoti vietinėseleidimą perdirbti atliekas turinčiose įmonėse.Atliekų kiekis, atsirasiantis per statybas, aprašytasskyriuje 6.0 Šalies Statybos pareikalaus elektros energijos, tai padidinselektros energijos suvartojimą šalies mastu.0 RegioninisGalimas prijungimas prie esamo tinklo. Numatomaselektros energijos suvartojimo padidėjimas regionomastu.2.14. Avarijų rizika 0 Šalies Nenumatomas joks poveikis.2. 15. Pasyvusrūkymas3. Socialiniai irekonominiaiveiksniai3.1. Kultūrosvertybės- RegioninisNėraNėraGali padaugėti nelaimingų eismo įvykių keliuose irstatybų aikštelėje. Dažniausiai į juos bus įtrauktidarbininkai ir vietovės šalia kelių.Nenumatomas poveikis kultūros vertybėms arsaugomoms teritorijoms, kadangi statybos vyksdabartinės IAE teritorijoje. (Skyrius 7.8.)
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 364Teigiami (+);Sveikatai įtakąneigiami (-);darantys veiksniainedideli (0)MastasKomentarai3.2. Diskriminacija Nėra Statybos neturi jokių diskriminuojančių elementų.3.3. Nuosavybė Nėra Nauja AE bus pastatyta dabartinės IAE teritorijosribose, todėl nenumatomas joks poveikis nuosavybei.3.4. Pajamos 0 Šalies NAE statyba darys teigiama poveikį pajamomis,gaunamoms iš mokesčių. Taip pat <strong>dalis</strong> elektrosenergijos bus parduodama užsienio šalims. Vis taidarys didelį teigiamą poveikį šalies pajamoms.3.5. Mokslogalimybės3.6. Užimtumas,darbo jėgos rinka,verslo galimybės.3.7.Nusikalstamumas3.8. Laisvalaikis,poilsis+ RegioninisNėraTikimasi regiono pajamų padidėjimo, kadangi padidėsprekių ir paslaugų paradavimai.Nenumatomas joks poveikis mokslo galimybėms. Jauįrengtas mokymo tinklas. Nenumatomas statybininkųšeimų, galinčių reikalauti mokslo įstaigų, atsikėlimas.0 Šalies Tikimasi minimalaus darbo jėgos rinkos padidėjimošalies mastu.+ RegioninisStatybose bus įdarbinta maždaug 3 500 žmonių. Tailaikinai išvystys regiono darbo jėgos rinkos rodiklį,kadangi tam tikras skaičius statybininkų buspasamdyta iš vietinės darbo jėgos rinkos. Taigi,laukiamas teigiamas poveikis darbo lygiui ir nedarbosumažėjimui (smulkiau aprašyta skyriuje 7.9.1.2).0 Šalies Numatomas minimalus poveikis nusikalstamumuišalies mastu.- RegioninisNėraJei didelis skaičius statybininkų atvyks iš tolimųregionų, tai gali pabloginti nusikalstamumo padėtįregione. To priežastimi gali būti socialinė atskirtis,susijusi su darbininkų nutolimu nuo šeimų.Laisvalaikio ir poilsio sąlygos išliks nepakitusios.3.9. Judėjimas Nėra Statybų darbai nedarys įtakos judėjimo laisvei.3.10. Socialinėapsauga (socialiniskontaktas ir gerovė)NėraStatybos yra laikina veikla, todėl numatomas tikminimalus poveikis socialiniam saugumui.3.11.Visuomeniškumas,socialumas,kultūrinis kontaktasNėraStatybos yra laikina veikla, todėl numatomas tikminimalus poveikis visuomeniškumui.3.12. Migracija 0 Šalies Numatomas minimalus poveikis migracijai šaliesmastu.3.13. Šeimossudėtis4. Profesiniairizikos veiksniai(cheminiai,fiziniai,- RegioninisNėraPateikiamikitameskyriujeGali būti paveiktas regioninis migracijos lygis, jeiimigruotų tam tikras skaičius statybų specialistų iš kitųšalių. Žmonių, susijusių su IAE eksploatavimu ireksploatavimo nutraukimu, emigracijos aspektaiįvertinti specialioje valstybinėje pirmojo ir antrojo IAEblokų eksploatavimo nutraukimo programoje(Valstybės žinios 2005, Nr. 17-536).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 365Teigiami (+);Sveikatai įtakąneigiami (-);darantys veiksniainedideli (0)biologiniai,ergonominiai,psichosocialiniai,fizinio darbo)5. Psichologiniaiveiksniai5.1. Estetinisvaizdas5.2. Supratingumas Nėra5.3. Sugebėjimas Nėraišlaikyti situaciją5.4.Reikšmingumas5.5. Galimikonfliktai6. Socialinės irsveikatospaslaugos(priimtinumas,tinkamumas,tęstinumas,našumas,apsauga,naudingumas,kokybė, pagalbossau technika)MastasKomentarai0 Nauja AE bus pastatyta dabartinės IAE teritorijosribose, todėl nenumatomas joks poveikis estetiniamvaizdui. Naujos AE poveikis landšaftui įvertintasskyriuje 7.7.+ Naujos AE statyba yra reikšminga visos šalies irregiono ekonomikai.0 Nauja AE bus pastatyta dabartinės IAE teritorijosribose, todėl nenumatomi jokie konfliktai su vietiniaisgyventojais.0 Esamo socialinių ir sveikatos paslaugų tinklo pakaksstatybų laikotarpiu. Artimiausios įstaigos:• <strong>Visagino</strong> Pirminės sveikatos priežiūros centras,Taikos prospektas 15 <strong>LT</strong>-31139;• „Ambulansas“ – <strong>Visagino</strong> greitosios medicinospagalbos skyrius, Taikos prospektas 15 <strong>LT</strong>-31139;• <strong>Visagino</strong> ligoninė, Taikos prospektas 15 <strong>LT</strong>-31107.7.10-8 lent. AE eksploatavimo etapo rizika (trukmė – 60 metų).Sveikatai įtakądarantys veiksniai1. Elgesio irgyvenimo būdoveiksniai(maitinimosiįpročiai, alkoholiovartojimas,rūkymas,narkotinių irpsichotropiniųmedžiagųvartojimas, saugusseksas, kita)Teigiami (+);neigiami (-); MastasKomentarainedideli (0)+ Šalies Elektros energijos gamybos padidėjimas ir dėl tosumažėjusi elektros energijos bei plataus vartojimoprekių kaina padidins prieigą prie kokybiškų platausvartojimo prekių ir paslaugų.+ RegioninisGeresnės darbo perspektyvos pagerins socialinępadėtį, sumažins socialinę atskirtį ir narkotiniųmedžiagų bei alkoholio vartojimą, su sąlyga, jogdabartinės IAE darbuotojai nėra diskriminuojamijiems įsidarbinant NAE.
Sveikatai įtakądarantys veiksniai2. Fizinės aplinkosveiksniai2.1. Oro kokybė2.2. Vandens kokybė2.3. Maisto kokybė2.4. DirvožemisTeigiami (+);neigiami (-);nedideli (0)MastasKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 366Komentarai+ Šalies Mažesnis iškastinio kuro naudojimas sumažins oroužterštumą ir su juo susijusias ligas.- RegioninisKaršto vandens ir garo katilinių, transporto ir kitospramoninės emisijos bus išmestos į aplinkos orą.Kadangi pagrindinės orą teršiančios emisijos busišmetamos toli nuo artimiausių gyvenviečių, aplinkuiesančiose prie kelio išsidėsčiusiose gyvenvietėseoro užterštumas neviršys leistinos normos. Kitameskyrelyje žemiau pateikiami teršalų išmetimų kiekiaiir jų poveikis aplinkos oro kokybei.+ Šalies Iškastinio kuro naudojimo sumažinimas sumažinsdirvožemio ir žemės gelmių taršą ir pagerinsgruntinio vandens kokybę.0 RegioninisNenumatomas joks poveikis požeminio geriamovandens kokybei. Galimos žemės gelmių taršos išstatybose naudojamų chemikalų talpyklų busišvengta užtikrinant tinkamą talpyklų sandarinimą irapsaugą nuo nutekėjimo.Geriamas vanduo bus naudojamas buitinėmsreikmėms, technologiniams procesams ir remontųmetu. Vanduo bus tiekiamas iš <strong>Visagino</strong>savivaldybės vandentiekio tinklų. Aušinimo irtechninis vanduo bus tiekiamas iš Drūkšių ežero.Vandens sunaudojimas detaliai aprašytas skyriuje7.1.Nuotekos bus nukreipiamas į <strong>Visagino</strong> nuotekųvalymo įrenginius, išvalytas – į Skripkų, po to – įDrūkšių ežerą. Nuotekų valymas, išleidimas ir jųužterštumas aprašyti skyriuje 7.1.Lietaus ir pramoninis vanduo po vietinio valymo busišleistas į Drūkšių ežerą, kaip nurodyta skyriuje 7.1.+ Šalies Iškastinio kuro naudojimo sumažinimas sumažinsdirvožemioir oro taršą, nuodingų medžiagų kiekįpasėliuose ar vaisiuose ir daržovėse.+ RegioninisDrūkšių ežero žuvų užterštumas nepakils, lyginantsu esama padėtimi (žr. skyrių 7.1.)+ Šalies Mažesnis iškastinio kuro sunaudojimas sumažinsdirvožemio užterštumą.0 RegioninisGalimos dirvožemio taršos iš statybose naudojamųchemikalų talpyklų bus išvengta užtikrinant tinkamątalpyklų sandarinimą ir apsaugą nuo nutekėjimo.2.7. Triukšmas 0 Šalies Nenumatomas joks triukšmas šalies mastu.- RegioninisIAE nėra triukšminga pramonės šaka: dažniausiaitriukšmą keliančios mašinos ir įrengimai yra pastatųviduje.Išorėje, ant stogų ar sienų sumontuotos ventiliacijossistemos nepadidins triukšmo lygio artimiausiosegyvenvietėse dėl esamo nemažo atstumo irpakankamai žemo skleidžiamo triukšmo lygio.Nenumatoma, kad naujos AE ekspoatavimaspadidins transporto srautą, jeigu IAE bus išmontuota
Sveikatai įtakądarantys veiksniaiTeigiami (+);neigiami (-);nedideli (0)MastasKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 367Komentaraiiki naujos AE eksploatavimo pradžios. Jeiišmontavimo darbai nebus užbaigti, tam tikraislaikotarpiais galimas transporto srauto ir triukšmopadidėjimas.2.8. Namų sąlygos 0 Šalies Nenumatomas joks poveikis namų sąlygoms.2.9. Saugumas2.10. Susisiekimopriemonės2.11. Teritorijosplanavimas2.12. Atliekųtvarkymas2.13. Elektrosenergijos poreikis2.14. Avarijų rizika2.15. Pasyvus Nėra+ RegioninisĮdarbinus didelį skaičių darbininkų iš tolimų vietovių,aplinkinėse vietovėse gali pabrangti buto nuoma. Taibus naudinga vietiniams gyventojams.+ AE gali kelti terorizmo grėsmę. Tačiau į išorinesgrėsmes atsižvelgiama elektrinės projekte (žiūr. 5 ir10 skyrius). Numatoma, jog saugumas pagerėsįdiegus pažangiausias saugos priemones.0 Susisiekimo tinklas jau yra įrengtas.0 Šalies Be statybos vietos, nenumatomas joks kitasteritorinis planavimas.0 RegioninisBe statybos vietos, nenumatomas joks kitasteritorinis planavimas. Nauja AE bus pastatyta IAEteritorijoje, taigi ją supančios žemė paskirtis nebuspakeista.0 Šalies Neradioaktyviųjų atliekų rūšys ir kiekiai yra pateikti 6skyriuje. Neradioaktyviųjų atliekų tvarkymas darys tikminimalią įtaką šalies mastu, kadangi jos buslaidojamos arba perdirbamos regiono atliekųtvarkymo sistemoje.Radioaktyvių atliekų susidarymas ir tvarkymasaprašytas skyriuje 6.2.2.0 RegioninisNeradioaktyviųjų atliekų rūšys ir kiekiai yra pateikti 6skyriuje. 6 skyriuje aprašomos įvairių rūšių atliekos irkiekiai. Atliekos bus laidojamos arba perdirbamosregiono atliekų tvarkymo sistemoje. Pavojingosatliekos bus pristatomos į šalies sistemą.Radioaktyvių atliekų susidarymas ir tvarkymasaprašytas skyriuje 6.2.2.0 Šalies Elektros energijos tinklas jau nutiestas dabartinėsAE statybų metu.+ RegioninisBus nutiesti tam tikri kabeliai ar linijos,sujungsiančios naują AE su esamu tinklu.Naujos AE veikimui reikės elektros energijos,gamtinių dujų, dyzelinio ir branduolinio kuro.Energijos šaltiniai ir metiniai kiekiai aprašyti 1skyriuje.0 Šalies Neigiama įtaka neradiologinėms avarijoms šaliesmastu vargiai įmanoma.- RegioninisGalimos mažos neradiologinės avarijos, susijusiossu technologinėmis problemomis, valymo įrenginių,įrangos ir mašinų gedimais, gaisrais ar sprogimais.Nenumatomas negatyvus neradiologinių avarijųpoveikis žmonių sveikatai, išskyrus transportoavarijas, kadangi artimiausi gyventojai yra už nemažiau kaip 2 km.
Sveikatai įtakądarantys veiksniairūkymas3. Socialiniai irekonominiaiveiksniai3.1. KultūrosvertybėsTeigiami (+);neigiami (-);nedideli (0)NėraMastasKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 368KomentaraiNauja AE bus pastatyta dabartinės IAE teritorijosribose, todėl nenumatomas joks poveikis esamomskultūros vertybėms ir kitiems objektams.3.2. Diskriminacija Nėra Statybos neturi jokių diskriminuojančių elementų.3.3. NuosavybėNėraNauja AE bus pastatyta dabartinės IAE teritorijosribose, todėl nenumatomas joks poveikisnuosavybei.3.4. Pajamos0 Šalies Numatomas bendrojo vidaus produkto (BVP)padidėjimas šalies mastu.+ RegioninisNumatomas BVP padidėjimas regiono mastu.NėraMokymo tinklas jau yra. Įdarbinus darbuotojus iš3.5. Moksloužsienio, gali prireikti pajėgumų mokyti užsieniečiųgalimybėsvaikus.3.6. Užimtumas,darbo jėgos rinka,verslo galimybės3.7.Nusikalstamumas3.8. Laisvalaikis,poilsis3.9. Judėjimas3.10. Socialinėapsauga (socialiniskontaktas ir gerovė)3.11.Visuomeniškumas,socialumas,kultūrinis kontaktas3.12. Migracija+ Šalies Tikimasi minimalaus darbo jėgos rinkos padidėjimošalies mastu.+ RegioninisNauja AE įdarbins maždaug 500 žmonių. Padidėsšios grupės pajamos. Padidėjusios pajamos pakelsšio reginio pajamų rodiklį.0 Šalies Nenumatomas nusikalstamumo padidėjimas šaliesmastu.+ RegioninisNėraNėraPadidėjus socialinei apsaugai, regione turėtųpagerėti nusikalstamumo situacija, nebent vietiniamsgyventojams nėra suteikiamos geros darbogalimybės.Nėra planuojamos laisvalaikio ar poilsioinfrastruktūrų statybos. Nauja AE bus pastatytadabartinės IAE teritorijos ribose, todėl nenumatomasjoks poveikis esamam tinklui.Planuojama ūkinė veukla nedarys įtakos judėjimolaisvei.0 Nenumatomas joks poveikis šalies mastu.NėraDarbai neturės jokios įtakos šiems aspektams.0 Šalies Numatomas minimalus poveikis migracijai šaliesmastu.0 RegioninisGali būti paveiktas regioninis migracijos lygis, jeiimigruotų tam tikras skaičius branduolinėsenergetikos specialistų iš kitų šalių. Didelis tokiųspecialistų skaičius nenumatomas, kadangi yrapakankamai vietinių specialistų, turinčiųkompetencijos eksploatuoti AE.
Sveikatai įtakądarantys veiksniaiTeigiami (+);neigiami (-);nedideli (0)3.13. Šeimos sudėtis Nėra4. Profesiniairizikos veiksniai(cheminiai, fiziniai,biologiniai,ergonominiai,psichosocialiniai,fizinio darbo)5. Psichologiniaiveiksniai5.1. EstetinisvaizdasPateikiamikitameskyriujeMastasKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 369Komentarai0 Nauja AE bus pastatyta IAE teritorijos ribose. NaujosAE poveikis landšaftui įvertintas skyriuje 7.7.5.2. Supratingumas Nėra5.3. Sugebėjimas Nėraišlaikyti situaciją5.4. Reikšmingumas + Nauja AE yra reikšminga visos šalies ekonomikai.5.5. Galimi konfliktai0 Nauja AE bus pastatyta dabartinės IAE teritorijosribose, todėl nenumatomi jokie konfliktai su vietiniaisgyventojais, išskyrus interesų grupes, pasisakančiasprieš atominę energiją.6. Socialinės irsveikatospaslaugos(priimtinumas,tinkamumas,tęstinumas,našumas, apsauga,naudingumas,kokybė, pagalbossau technika)0 Socialinių ir sveikatos paslaugų tinklas jau yra, jopakaks NAE.Kaip matyti iš aukščiau pateiktų lentelių, kai kuri rizika gali būti įvertinta kiekybiškai,kita – kokybiškai. Ta, kurią galima įvertinti detaliau, yra susijusi su išmatuojamaaplinkos tarša, pvz.:Oro tarša;Triukšmas.Pagrindinė neradiologinė profesinė rizikaProfesinė apšvita šioje PAV ataskaitoje neanalizuojama. Kaip reikalauja Lietuvosvisuomenės sveikatos į<strong>vertinimo</strong> teisės aktai, tarp jų Lietuvos Respublikos visuomenėssveikatos priežiūros įstatymas (Valstybės žinios, 2002, Nr. 56-2225), Planuojamosūkinės veiklos poveikio <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> įstatyme nenumatytų poveikio visuomenėssveikatai <strong>vertinimo</strong> atvejų ir <strong>vertinimo</strong> atlikimo tvarka (Valstybės žinios, 2004, Nr. 109-4091) ir <strong>Poveikio</strong> visuomenės sveikatai <strong>vertinimo</strong> metodiniai nurodymai (Valstybėsžinios, 2004, Nr. 106-3947), <strong>Poveikio</strong> visuomenės sveikatai ataskaitoje bus išnagrinėtaprofesinė rizika, kurios įvertinimas yra darbdavio atsakomybė. Profesinė apšvita busįvertinta išankstinėje saugos analizės ataskaitoje, paremtoje techniniu projektu.Vadovaujantis geriausia tarptautine praktika, saugos įvertinimas bus pradėtas kartu suplanuojanos ūkinės veiklos planavimu ir projektavimu. Saugos į<strong>vertinimo</strong> rezultatai buspanaudoti būtiniems pakeitimams projekte atlikti, kad jis atitiktų saugos reikalavimus.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 370Taigi planuojama ūkinė veikla gali būti įgyvendinta užtikrinant, kad profesinės apšvitaneviršys ribinių verčių, nustatytų Lietuvos įstatymuose ir kituose teisės aktuose.Toliau esančioje 7.10-9 lentelėje nurodomi pagrindiniai neradiologiniai profesinėsrizikos veiksniai naujos AE statybos metu.7.10-9 lent. Pagrindinė statybos etapo profesinė rizika.Rizikos veiksnysNepatogi kūno padėtis dirbant dėl darboaplinkos ir daugkartinių judesiųJudėjimas per užtvaras, judėjimas slidžiais,nelygiais paviršiais netoli aštrių kraštųInstrumentų ir medžiagų pristatymasJudėjimas aukštais ir nepatvariais paviršiaisValymas aukšto slėgio įrenginiaisLaikomų daiktų ar medžiagų kritimasBlizginimas, lyginimasDarbas prastai apšviestoje vietojePavojus susižeistiPavojus susižeistiRizikaPavojus nukristi, prisispausti, perkrautisąnarius, susižeisti delnus, nugarąPavojus iš aukštai nukristiDulkių, triukšmo, susižeidimo, akių uždegimopavojusSutraiškymo, prispaudimo, nukritimo pavojusDulkės, vibracija, triukšmas ir daugkartiniaijudesiaiPavojus susižeisti, regos sutrikimaiJudėjimas vietose, kur gausus mašinų, kito Pavojus susižeistitransporto eismasKasimo darbaiPavojus nukristi, pasitemptiDarbas šalia aštrių objektų, armatūros, Pavojus susižeisti ar įsidurtikonstrukcijų metalinių dalių ir panašiaiDarbas nuotekų šuliniuose ar izoliuotose vietose Pavojus uždusti, užsikrėsti mikrobaisDarbas šalia elektros linijų ir instaliacijų Elektros smūgio pavojusDarbas šalikelėse ar keliuose ir gatvėse sugausiu eismuDarbas šiltose patalpose ar laukeKontaktas su betonu, cementu, kalkėmis, klijais,dažais, lakais, tirpikliais ir kitais chemikalaisSunkvežimių ir mašinų vairavimasCheminių medžiagų ir dujų laikymasPjovimas deguonimiPavojus susižeisti, patekti į nelaimingusatsitikimusKarščio smūgio pavojusPavojus pakenkti odai, apsinuodytiAvarijų ir susižeidimų pavojusSprogimo ir gaisro pavojusPavojus nusideginti ir apsinuodyti dūmaisBetono bei kitų statybinių medžiagų pjovimas,gręžimas ir šlifavimasSuvirinimasKėlimo įrangos naudojimasKilnojamųjų pjovimo, gręžimo, perforavimoįrenginių naudojimasAtsakomybė, darbo intensyvumasDulkės, šiluminis poveikis, galimi sužeidimai,vibracijaElektros smūgio, nudegimo, apsinuodijimosuvirinimo dūmais pavojus, ultravioletinių,infraraudonųjų spindulių radiacijaPavojus susižeistiTriukšmas, vibracija, pavojus susižeistiStresasIšvardintų pavojų bus išvengta laikantis kolektyvinio ir asmeninio saugumo taisyklių irnaudojant apsisaugojimo priemones. Kiekybinis profesinės rizikos įvertinimas busatliktas darbdavio, remiantis valstybiniais profesinės rizikos <strong>vertinimo</strong> nuostatais(Valstybės žinios, 2003, Nr. 100-4504).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 371Pagrindiniai neradiologiniai profesinės rizikos veiksniai naujos AE eksploatavimo metupateikti 7.10-10 lentelėje.7.10-10 lent. Pagrindinė eksploatavimo etapo profesinė rizika.Rizikos veiksnysAtsakomybė, darbo intensyvumasNeergonomiška kūno padėtis dirbantInstrumentų ir medžiagų pristatymasDarbas dideliame aukštyjeDarbas prastai apšviestoje vietojeJudėjimas vietose, kur gausus mašinų, kitotransporto eismasDarbas šalia elektros linijų ir instaliacijųCheminių medžiagų ir dujų laikymasCheminių medžiagų naudojimasKėlimo įrangos naudojimasDarbas kompiuteriuStresasPavojus susižeistiRizikaPavojus nukristi, prisispausti, perkrautisąnarius, susižeisti delnus, nugarąPavojus nukristi, susižeistiPavojus susižeisti, regos sutrikimaiPavojus susižeistiElektros smūgio pavojusSprogimo ir gaisro pavojusPavojus apsinuodyti, nusideginti cheminėmismedžiagomis, galimas darbo vietos oroužterštumasPavojus susižeistiRegos, sveikatos sutrikimų dėl sėdimo darbopavojusIšvardintų pavojų bus išvengta, laikantis kolektyvinio ir asmeninio saugumo taisyklių irnaudojant apsisaugojimo priemones. Kiekybinis profesinės rizikos įvertinimas busatliktas darbdavio, remiantis valstybiniais profesinės rizikos į<strong>vertinimo</strong> nuostatais.Pagrindinės naujos AE statybos metu naudojamos cheminės medžiagos ir jų keliamarizika sveikatai yra pateikta 7.10-11 lentelėje. Cheminės medžiagos naudojamoslaikantis cheminių medžiagų saugumo duomenų lapo nurodymų, taip sumažinama rizikadarbuotojams. Cheminių medžiagų kiekiai ir naudojimas smulkiai aprašyti 1 skyriuje.Išvardintų pavojų bus išvengta laikantis kolektyvinio ir asmeninio saugumo taisyklių irnaudojant apsisaugojimo priemones.Naujos AE statyboje naudojamų cheminių medžiagų atliekos surenkamos irsutvarkomos, kad nekeltų grėsmės visuomenės sveikatai. Cheminių medžiagų atliekossmulkiai aprašytos 6 skyriuje.7.10-11 lent. Pagrindinės naujoje AE naudojamos cheminės medžiagos ir galimasjų pavojus darbuotojams.CheminėmedžiagaBoro rūgštis(suslėgtovandensreaktoriujeEPR)HidrazinasPavojus sveikataiĮkvėpus: sudirginama kvėpavimo takų gleivinė. Gali būti absorbuota iš gleivinės irapnuodyti nervų ir kitas sistemas. Nurijus: simptomai panašūs į pasireiškiančiusnurijus. Patekus ant odos: sudirginama oda. Patekus ant odos per pažeistą arnudegintą odą. Simptomai panašūs į pasireiškiančius įkvėpus ir nurijus. Patekus įakis: akys sudirginamos, parausta ir skauda. Esant ilgalaikiam kontaktui:ilgalaikis kontaktas sukelia svorio mažėjimą, vėmimą, viduriavimą, odos bėrimą,traukulius ir anemiją. Lengviausiai pažeidžiamos kepenys ir ypač inkstai.Galimas stiprus poveikis sveikatai:Labai pavojingas patekus ant odos (dirgina), prarijus. Pavojingas patekus antodos (griaužia), patekus į akis (dirgina), įkvėpus. Įkvėpus, galimas stipruskvėpavimo takų sudirginimas. Galimas ilgalaikis poveikis sveikatai:
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 372CheminėmedžiagaPavojus sveikataiAmoniakasLičiohidroksidasH 2 SO 4Medžiaga nuodinga kraujui, inkstams, plaučiams, nervų sistemai, gleivinei.Kancerogeninė medžiaga.Amoniakas yra labai šarmingas ir graužia visus kūno audinius.Įkvėpus: graužia. Ypač pavojingas gleivinės ir viršutinių kvėpavimo takųaudiniams. Nurijus: graužia. Nurijus gali sukelti stiprių burnos, gerklės irskrandžio nudegimų ir sukelti mirtį. Patekus ant odos: odos kontaktas sušarminėmis medžiagomis gali sukelti skausmą, paraudimą, smarkų sudirginimąar stiprių nudegimų. Gali būti absorbuotas per odą ir sukelti somatinių poveikių.Patekus į akis: graužia. Gali sukelti miglotą regėjimą, akių paraudimą, smarkiusaudinių nudegimus ir akių pažeidimus. Esant ilgalaikiam kontaktui: ilgalaikis arpakartotinas kontaktas su oda gali sukelti dermatitą. Ilgalaikis ar pakartotinaskontaktas gali pažeisti akis, kepenis, inkstus ar plaučius.Galimas stiprus poveikis sveikatai:Labai pavojingas patekus ant odos (dirgina), į akis (dirgina), prarijus, įkvėpus.Pavojingas patekus į akis (graužia). Dulkių įkvėpimas sudirgina skrandį iržarnyną arba kvėpavimo takus, būdingas deginimas, čiaudėjimas ir kosėjimas.Galimas ilgalaikis poveikis sveikatai:Pavojingas prarijus, įkvėpus. Medžiaga gali būti nuodinga inkstams,virškinamajam traktui ir žarnynui, viršutiniams kvėpavimo takams, odai, akims,centrinei nervų sistemai (CNS).Galimas stiprus poveikis sveikatai:Gali nepagydomai pažeisti akį. Dirgina ir degina akis. Oda: stipriai dirgina irdegina odą. Nurijus: degina virškinamąjį traktą ir žarnyną. Įkvėpus: gali stipriaisudirginti kvėpavimo takus. Sukelia kvėpavimo takų cheminius nudegimus.Galimas ilgalaikis poveikis sveikatai:Ilgalaikis ar pakartotinas kontaktas su oda gali sukelti dermatitą. Ilgalaikis arpakartotinis įkvėpimas gali sukelti nosies kraujavimą, kongestiją, krūtinėsskausmus ir bronchitą. Ilgalaikis ar pakartotinas kontaktas su akimis gali sukeltikonjunktyvitą.NaOH (50 %) Įkvėpus: stiprus dirgiklis. Priklausomai nuo įkvėpto dulkių ar garų kiekio, poveikisskiriasi nuo švelnaus dirginimo iki rimto viršutinių kvėpavimo takų pažeidimo.Nurijus: graužia. Nurijus gali sukelti stiprių burnos, gerklės ir skrandžio nudegimų.Patekus ant odos: graužia. Patekus ant odos gali sudirginti ar smarkiai nudegintiodą, patekus didesniam kiekiui, gali likti randai. Patekus į akis: graužia. Dirginaakis, patekus didesniam kiekiui, gali nudeginti akis, tai gali lemti ilgalaikį regėjimopablogėjimą, net aklumą. Esant ilgalaikiam kontaktui: ilgalaikis kontaktas suskiestais tirpalais ar dulkėmis naikina audinius.NaOH (10-30%) (20 %)Tepalinėalyva(tikėtina)Poveikis toks pat, kaip aprašyta anksčiau. Mažesnė koncentracija keliamenkesnę žalą sveikatai.Ūmi ir lėtinė žala sveikatai. Įkvėpus: gali sukelti anesteziją, galvos skausmus,svaigulį, pykinimą, dirginti viršutinius kvėpavimo takus. Oda: gali išdžiovinti ir(arba) sudirginti odą. Akys: gali sudirginti, sukelti paraudimą ir ašarojimą. Nurijus:gali sudirginti, sukelti pykinimą, vėmimą ir viduriavimą. Įkvėpimo pavojus: prarijusgali patekti į kvėpavimo sistemą.Oro taršaPagrindiniai statybos etapo oro taršosšaltiniai yra išmetamosios dujos ir statybų dulkės.Išmetamąsias dujas sudaro:• Anglies monoksidas;• Azoto oksidai;
• Sieros dioksidas;• Suspenduotos dalelės;• Anglies dioksidas.Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 373Apytiksliai statybų etapo transporto išmetamųjų dujų kiekiai nurodyti toliau esančiojelentelėje. 7.10-12 lentelėje pateikti naujos AE bei dabartinės IAE uždarymo metutransporto išmetamųjų dujų duomenys.7.10-12 lent. Metinis statybų etapo transporto išmetamųjų dujų kiekis, tonomis.Automobiliai /transporto priemonėsvaromosa) benzinuKiekis,vienetaitonų permetusCO NO x SO 2KietosiosdalelėsCO 297,8 30,3 0,11 0,55 3 549Statybų metu daug dulkių atsiranda dėl statybų, dirvožemio pervežimo ir iškrovimo,eismo ir kai kurių atskirų operacijų, pvz., betono maišymo. Paprastai dulkių kiekis nėradidelis, taigi poveikis tik vietinis ir dulkės neturės jokios įtakos oro kokybei už statybųaikštelės ribų.Pagrindiniai oro teršimo šaltiniai AE veikimo metu yra transporto išmetamosios dujos,šiluminės ir garų katilinės, atsarginiai dyzeliniai generatoriai. Numatomi išmetimai į orąpateikti toliau esančioje 7.10-13 lentelėje. 7.10-13 lentelėje pateikti naujos AE beidabartinės IAE uždarymo metu transporto išmetamųjų dujų duomenys. Dulkesdažniausiai sukelia transportas, jos neturi jokio svarbaus poveikio.7.10-13 lent. Metinis eksploatavimo etapo transporto išmetamųjų dujų kiekis,tonomis.Automobiliai /transporto priemonėsvaromosa) benzinuKiekis,vienetaitonų permetusCO NO x SO 2KietosiosdalelėsCO 243,6 13,6 0,05 0,25 1 593Metiniai garo katilinės, šiluminės katilinės ir dyzelinio generatoriaus išmetamų dujųkiekiai skirtingais laikotarpiais pateikti 7.10-14 lentelėje. Būtina paminėti, jog naujaiAE tenka tik maža <strong>dalis</strong> šiluminės katilinės pagamintos energijos, todėl šiluminėskatilinės išmetamos dujos negali būti priskiriamos AE išmetimams.7.10-14 lent. Metinis stacionarių šaltinių, garo katilinės, šiluminės katilinės irdyzelinių generatorių išmetamų dujų kiekis, tonos/metai.Teršalas Garo katilinė Šiluminė katilinėDyzelinisgeneratorius2005-2009 2010-2025 2005-2009 2010-2025 2015->SO 2 0 0 0 0 0,2NO x 16 33 39 116 1CO 6 12 14 41CO 2 21 300 44 620 524 500 157 046 500
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 374Teršalas Garo katilinė Šiluminė katilinėDyzelinisgeneratorius2005-2009 2010-2025 2005-2009 2010-2025 2015->Kietos dalelės 0 0 0 0 0,5Išvardintų teršalų neigiama įtaka sveikatai nurodyta toliau esančioje 7.10-15 lentelėje.7.10-15 lent. Pagrindinių oro teršalų, išmetamų transporto arba AE stacionariųšaltinių, poveikis sveikatai (Šaltinis: JAV Aplinkos apsaugos valdyba).Cheminis junginysAnglies monoksidas(CO)Poveikis sveikataiGali pakenkti sveikatai sumažindamas deguonies tiekimą kūno organams(pvz., širdžiai ir smegenis) ir audiniams.Poveikis širdžiai ir kraujagyslėms. Sergantiems širdies ligomis net irmažas keikis CO gali sukelti skausmą krūtinėje ir sumažinti gebėjimąmankštintis; pakartotinis kontaktas gali sukelti kitų širdies ir kraujagysliųsutrikimų.Poveikis centrinei nervų sistemai. Įkvėpiantiems didelius CO kiekius galipablogėti regėjimas, sumažėti darbingumas, gebėjimas mokytis, rankųmiklumas, sunkių užduočių atlikimas. Ypač dideliais kiekiais CO yra labainuodingas ir gali sukelti mirtį.Smogas. CO prisideda prie smogo susidarymo, galinčio sukelti rimtųkvėpavimo problemų.Azoto oksidai (NO x ) NO x įvairiai veikia sveikatą ir aplinką dėl jo sudėtyje esančių azoto oksidošeimos junginių ir darinių, tokių kaip azoto dioksidas, azoto rūgštis,diazoto monoksidas, nitratai ir azoto monoksidas.Vaikai, žmonės, sergantys plaučių ligomis, pvz., astma ir dirbantys laukeyra ypač jautrūs plaučių audinio pažeidimams ir plaučių funkcijossusilpnėjimui. NO x lengvai reaguoja su įprastais organiniais elementais irnetgi ozonu, suformuodamas įvairiausius toksinus, kai kurie iš jų galisukelti biologines mutacijas.Lakūs organiniaijunginiaiDalelėsSieros dioksidas(SO 2 )CO 2Lakūs junginiai gali sudirginti akis, nosį ir gerklę. Išskirtiniais atvejais –galvos skausmus, pykinimą ir koordinacijos praradimą.Užterštumas sveikatai pavojingomis dalelėmis, ypač smulkiomis, galisukelti įvairių sveikatos problemų, tokių kaip kvėpavimo sutrikimai,kvėpavimo takų sudirginimas, kosulys, sunkus kvėpavimas; sumažėjusiplaučių funkcija; pablogėjusi astma; chroniško bronchito vystymasis;nereguliarus širdies ritmas; nemirtini širdies priepuoliai, priešlaikinėsžmonių, sergančių širdies ar plaučių ligomis, mirtys.SO 2 dujų poveikis kvėpavimo takams: dideli SO 2 kiekiai ore gali sukeltilaikinus kvėpavimo sunkumus žmonėms, sergantiems astma irdirbantiems lauke. Ilgalaikis kontaktas su dideliais SO 2 dujų kiekiais irdalelėmis sukelia kvėpavimo takų ligas ir pablogina esamas širdies ligas.Sulfato dalelių poveikis kvėpavimo takams – SO 2 reaguoja su kitomis oreesančiomis cheminėmis medžiagomis ir suformuoja smulkias sulfatodaleles. Įkvėpus, dalelės kaupiasi plaučiuose ir siejamos su kvėpavimotakų ligomis, sunkiu kvėpavimu ir priešlaikine mirtimi.Regėjimo pablogėjimas – ore esančioms dalelėms ir dujoms išsklaidžiusar sugėrus šviesą, atsiranda migla.Kelia riziką tik uždarose patalpose.Metiniai Utenos apskrities ir ją sudarančių savivaldybių išmetimai į orą pateikti 7.10-16lentelėje .7.10-16 lent. 2006 metų išmetimai į orą, tūkstančiais tonų.Dalelės SO 2 NOx CO VOC
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 375Utenos apskritis 127,5 116,3 189,4 899,7 84,7Anykščių rajono savivaldybė 8,3 4,8 23 99,7 18,2Ignalinos rajono savivaldybė 14,2 1,5 16,8 147,7 5Molėtų rajono savivaldybė 29,3 2,3 21,9 182,5 1,2Utenos rajono savivaldybė 37,7 0,2 93,5 258,8 38,7<strong>Visagino</strong> rajono savivaldybė 2,1 16,8 12,5 51 21,6Zarasų rajono savivaldybė 35,9 90,7 21,7 160 ..Planuojamos veiklos įtaka išmetimams į orą pateikta 7.10-17 lentelėje.7.10-17 lent. Metinės suplanuotos 2006 metų AE veiklos (transportas ir stacionarūsšaltiniai) išmetimų į orą proporcijos apskrities ir savivaldybių mastu.Dalelės SO 2 NO x COUtenos apskritis, tonos 127,5 116,3 189,4 899,7<strong>Visagino</strong> rajono savivaldybė, tonos 2,1 16,8 12,5 51Suplanuota veikla, tonos 0,00075 0,00025 0,0146 0,0441Suplanuota veikla Utenos apskrityje, % 0,0006 0,0002 0,008 0,005Suplanuota veikla <strong>Visagino</strong> rajonosavivaldybėje, %0,0358 0,0015 0,117 0,086Kaip matyti iš šios lentelės, suplanuotos veiklos įtaka išmetimų į orą atžvilgiu busminimali tiek apskrities, tiek savivaldybių lygiu.Atsižvelgiant į šalies ir regiono mastu suplanuotų veiksmų sumažinti oro taršą dėldeginamo iškastinio kuro svarbą, suplanuotos veiklos išmetimai į orą bus nežymūs.TriukšmasNaujos AE statyba užtruks apytiksliai 5–7 metus. Vykstant statybos darbams, vietinėjeteritorijoje galimas triukšmo padidėjimas. Toks triukšmo poveikis, įprastas bet kokiemsstatybos darbams, priimtinas tik naujos AE teritorijoje, kurioje nėra nuolatiniųgyventojų. Kadangi statybų mašinos dirba su pertraukomis, o jų rūšys kintapriklausomai nuo projekto etapo, statybų metu triukšmo lygis kis. Tačiau, kadangiartimiausi gyvenamieji namai yra nutolę bent 2 kilometrų atstumu nuo naujos AEstatybos vietos, tikimasi, jog statybų triukšmas retai teviršys normą.Pagrindiniai statybų etapo triukšmo šaltiniai yra statybos mašinos ir eismas. Statybųmašinų keliamo triukšmo stiprumas gali kisti sekančiai:Pneumatiniai įrenginiai – 115 dBA;Metaliniai įrenginiai – 105 dBA;Elektriniai varikliai – 85 dBA;Oro kompresoriai – 105 dBA.Numatomas eismo mašinų triukšmo lygis statybų metu nurodytas 7.10-2 ir 7.10-3paveiksluose. Atitinkami triukšmo lygiai pagal žemėlapiuose esančias spalvas pateikti7.10-1 paveiksle.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3767.10-1 pav. Spalvos ir atitinkami triukšmo lygiai.7.10-2 pav. Triukšmo žemėlapis 1-oje aikštelėje statybų metu.7.10-3 pav. Triukšmo žemėlapis 2-oje aikštelėje statybų metu.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 377Pagrindiniai triukšmo šaltiniai AE eksploatavimo metu yra ventiliacijos įranga,atsarginiai dyzeliniai generatoriai, turbinos ir eismas. Įrangos keliamo triukšmostiprumas gali kisti kaip parodyta:• Elektros generatoriai – 90 dBA;• Ventiliatoriai – 100 dBA;• Turbogeneratoriai – 92 dBA (jie bus įrengti pastato viduje su garso izoliacija).AE eksploatavimo metu lauke girdimas tik nenutrūkstantis tylus ūžimas. Triukšmąlengvai nuslopina kiti šaltiniai, pavyzdžiui, vėjas. Jei naujoje elektrinėje busnaudojamas suslėgto vandens reaktorius, garų grandinė turės apsauginius vožtuvus,kurie bus tikrinami per kasmetinę apžiūrą. Patikros metu, vožtuvai išleidžia aukštoslėgio garus ir garsus, bei trumpą garsą, kuris bus aukštesnis už įprastą triukšmo lygįelektrinės teritorijoje.Numatomas eismo ir įrangos keliamas triukšmas eksploatavimo metu parodytas 7.10-4ir 7.10-5 paveiksluose. Atitinkami triukšmo lygiai pagal žemėlapiuose esančias spalvaspateikti 7.10-1 paveiksle.7.10-4 pav. Triukšmo žemėlapis 1-oje aikštelėje eksploatavimo metu.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3787.10-5 pav. Triukšmo žemėlapis 2-oje aikštelėje eksploaatvimo metu.Lietuvos higienos norma HN 33:2007 (Valstybės žinios, 2007, Nr. 75-2990) reikalauja,kad triukšmo lygis neviršytų 7.10-18 lentelėje nustatytų normų.7.10-18 lent. Triukšmo ribos reikšmės (HN 33:2007).InfrastruktūraEkvivalentiškastriukšmo lygis,dBA656055Maksimalus triukšmolygis, dBAParos Tinkami triukšmo lygiai žymėtimetas,valanda L av L 6-18 L 18-22 L 22-6007 Tiesioginėgyvenamųjų irvisuomeniniųpastatų aplinka7065606–1818–2222–665 66 61 55Kaip matyti iš anksčiau pateiktų žemėlapių, statybų (įskaitant transportą) triukšmasneviršys 55 dBA (nakties metu miesto rajonuose) 80–100 m atstumu nuo kelio centro.Maždaug 850 m atstumu nuo statybų vietos centro esančioje valdymo vietoje triukšmasneviršija 55 dBA.Valdymo (įskaitant transportą) triukšmas neviršys 55 dBA (nakties metu miestorajonuose) 30–40 m atstumu nuo kelio centro. Maždaug 80 m atstumu nuo valdymovietos centro esančioje valdymo vietoje triukšmas neviršija 55 dBA.Žinoma, veikimo etapo metu statybos ar pervežimo darbai nevyks naktį, taigi padidintotriukšmo zonos nebus tokios didelės, kaip nurodyta anksčiau.Triukšmas gali sukelti klausos sutrikimų, trikdyti bendravimą, miegą, sukelti širdies irkraujagyslių bei psichinių, psichofiziologinių poveikių, sumažinti darbingumą irišprovokuoti nepasitenkinimą, bei socialinio elgesio pokyčius. Pagrindinė socialinė
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 379klausos sutrikimo pasekmė – negalėjimas suprasti šnekos normaliomis sąlygomis, tailaikoma rimtu socialiniu trūkumu.Klausos sutrikimai dažniausiai apriboti darbo aplinkos. Nepramoninis triukšmasvadinamas bendruomenės triukšmu, taip pat žinomas kaip aplinkos, gyvenamųjų rajonųar namų triukšmas.Didžiajai daliai žmonių, buvimas aukštesnio nei įprasto 70 dB triukšme visą gyvenimą,nesukels klausos sutrikimų. Suaugusio žmogaus ausis gali toleruoti retkarčiaispasitaikantį iki 140 dB stiprumo triukšmą, tačiau vaikams maksimalus triukšmostiprumas negali viršyti 120 dB. (PSO, Profesinis ir bendruomenės triukšmas)Pagrindiniai su triukšmu susiję sveikatos pablogėjimai nurodyti toliau esančioje 7.10-19lentelėje.7.10-19 lent. Pagrindiniai su triukšmu susiję sveikatos pablogėjimai (* - Šaltinis:PSO, Profesinis ir bendruomenės triukšmas).AplinkaKritiškas poveikis sveikataiGarso lygisdB(A)*LaikasvalandomisAtvirame lauke esančios Susierzinimas 50–55 16gyvenamosios vietovėsViduje esantys būstai Sunkumai suprati kalbą 35 16Miegamieji Miego trikdymas 30 8Mokyklos klasės Bendravimo trikdymas 35 PamokųmetuPramoniniai, komerciniai Klausos sutrikimai 70 24rajonai bei rajonai, kur dideliseismasMuzikos klausymas per Klausos sutrikimai 85 1ausinesCeremonijos ir pramogos Klausos sutrikimai 100 4Kaip matyti iš pateiktų triukšmo žemėlapių (7.10-2, 7.10-3, 7.10-4 ir 7.10-5 pav.),triukšmo lygis neviršys gyvenamiesiems rajonams nustatytos triukšmo normos tiekgyvenvietėse prie kelių, tiek esančiose šalia numatytos statybos vietos sanitarinėjeapsaugos zonoje. Taigi neigiamas triukšmo poveikis sveikatai nenumatomas.Esant reikalui, bus matuojamas triukšmo lygis lauke. Esant reikalui, bus sustabdytidarbai ir imtasi triukšmo sumažinimo priemonių įgyvendinimo. Vadinasi, statybosdarbų įtaka artimiausių gyvenamųjų rajonų triukšmo lygiui bus minimali ir laikina.Pasibaigus statybos darbams, sumažės ir potencialių triukšmo šaltinių kiekis. Iš statybųaikštelės bus išvežtos mašinos bei nutrauktas statybinių medžiagų gabenimas.Viduje esančių įrengimų skleidžiamą triukšmą prislopins pastato konstrukcija. Taiginaujos AE vidiniai įrenginiai ir mašinos nesukels triukšmo, kuris būtų girdimasarčiausiai esančių gyventojų.Operatorių patalpos taip pat gali būti pakankamai izoliuotos nuo triukšmo.Neradiologinio poveikio santraukaPagrindiniai kokybiniai neradiologinio poveikio šaltiniai yra pateikti aukščiau esančioselentelėse. Didžioji <strong>dalis</strong> poveikių – minimalūs.Taigi, pagrindinis teigiamas poveikis priskirtinas ekonomikai ir socialiniam saugumui, oneigiamas poveikis daugiausiai yra neradiologinis ir susijęs su aplinkos tarša ir
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 380avarijomis, kaip pateikta 7.10-20 lentelėje. Neigiamas poveikis bus sušvelnintas ir tapsminimalus.7.10-20 lent. Planuojamos ūkinės veiklos poveikis sveikatai.SveikataiįtakądarantysveiksniaiVeiklos arpriemoniųtipas,užkratošaltiniaiSveikatąPoveikisbloginantyssveikataiveiksniaiNumatomiišanalizuotųrodikliųpokyčiaiNeigiamopoveikiosušvelninimo(panaikinimo)galimybėsKomentarai irpastabosStatybos etapas1. Oro Transportas CO, NOx,užterštumasSO 2 , VOC,daleliųemisijos2. Triukšmas Eismas,statybųmašinos irįrengimai3. AvarijųrizikaEismasSusierzinimasGalipadaugėtinelaimingųeismo įvykiųkeliuose irstatybųaikštelėje.Dažniausiai įjuos busįtrauktidarbininkai irvietovėsšalia kelių.4. Migracija Statybos KvalifikuotųAEstatybininkųNedidelis Nenustatytidėl mažųemisijųTriukšmolygiopadidėjimasPadidėjuseismui,laukiamadaugiauavarijų.80-100 metrų Statybųatstumu nuokelio centrotriukšmasneviršys 55dBA.Maždaug850 metrųatstumu nuostatybųvietos centroesančiojevaldymovietojetriukšmasneviršys 55dBA.Triukšmas užsanitarinėsapsaugoszonosneviršysleidžiamosnormos.KokybinisįvertinimasNedidelis Kokybinisįvertinimasmašinų irįrengimųskleidžiamotriukšmokontrolė.Eismoorganizavimasir nauji keliaiEsantgalimybei,įdarbinti kuoPoveikis galiojagyventojams.Poveikisdarbuotojams busįvertintas pagalprofesinės rizikos<strong>vertinimo</strong>kompetenciją.Poveikis galiojagyventojams.Poveikisdarbuotojams busįvertintas pagalprofesinės rizikos<strong>vertinimo</strong>kompetenciją.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 381SveikataiįtakądarantysveiksniaiVeiklos arpriemoniųtipas,užkratošaltiniaiSveikatąPoveikisbloginantyssveikataiveiksniaiimigracija išužsienioEksploatavimo etapas1. Oro Transportas, CO, NO x ,užterštumasgaro katilinė,šiluminėkatilinė irdyzeliniaigeneratoriaiSO 2 , VOC,daleliųemisijos2. Triukšmas Eismas, Susierzinimventiliatoriai, asturbogeneratoriai3. Avarijųrizika4. MigracijaGalimosnedidelėsneradiologinėstechnologinės avarijosBranduoliniųinstaliacijųvaldymasUgnis,neapdorotųišmetamųjųdujųišsiveržimasImigracijaNumatomiišanalizuotųrodikliųpokyčiaiNeigiamopoveikiosušvelninimo(panaikinimo)galimybėsdaugiauvietinės darbojėgosNedidelis 0,1–8,93 % Išmetamųjųpadidėjusios dujųemisijos problemossavivaldybės nagrinėjimasmastu iržymiaimažesnėsemisijosšalies mastuNedidelis Triukšmas Apsauga nuoneviršys 55 triukšmodBA (naktiesmetu miestorajonuose)30-40 metrųatstumu nuokelio centro.Maždaug 80metrųatstumu nuovaldymovietos centroesančiojevaldymovietojetriukšmasneviršija 55dBA.Triukšmas užsanitarinėsapsaugoszonosneviršysleidžiamosnormos.Nedidelis KokybinisįvertinimasNedidelis KokybinisįvertinimasNe mažesniskaip 2kilometrųatstumas ikiartimiausiųgyvenamųjųrajonų užkirskeliąneigiamampoveikiuiVietiniųbranduoliospecialistųįdarbinimasKomentarai irpastabosDidelis tokiųspecialistųskaičiusnenumatomas,kadangi yra
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 382SveikataiįtakądarantysveiksniaiVeiklos arpriemoniųtipas,užkratošaltiniaiSveikatąPoveikisbloginantyssveikataiveiksniaiNumatomiišanalizuotųrodikliųpokyčiaiNeigiamopoveikiosušvelninimo(panaikinimo)galimybėsKomentarai irpastabospakankamaivietinių branduoliųprofesionalų,turinčiųkompetencijosvaldyti AE.Tikėtinas neigiamas poveikis apibendrintas 7.10-21 ir 7.10-22 lentelėse.7.10-21 lent. Galimas planuojamos ūkinės veiklos poveikis visuomenės grupėms.Visuomenės grupėsVeiklos arpriemoniųtipas, užkratošaltiniaiGrupės dydis PoveikisKomentarai ir pastabos1. Visuomenėsgrupės (vietiniaigyventojai) užsanitarinės apsaugoszonos ribų2. Darbuotojai Nurodytaskyriuje3. Kita NesusijęStatyba ir Sanitarinėseksploatavima apsaugos zonossribose nėranuolatiniųgyventojų.Ribota ūkinėveikla500–1 0000(-)Poveikis sanitarinės apsaugoszonos viduje bus minimalus.Poveikį už AE sanitarinėsapsaugos zonos ribos galimalaikyti nereikšmingu.Poveikis darbuotojams dėlplanuojamos ūkinės veiklos galibūti valdoma ir apribojamanaudojant, kur galima,apsaugines priemones,nuotoliniu būdu valdomą įrangą,tinkamas valdymo procedūras irt.t. Poveikis darbuotojams busoptimizuotas techninioprojektavimo metu ir neviršysprofesinės sveikatos ir saugosreikalavimų nustatytų normų.7.10-22 lent. Kiekybinis poveikių įvertinimas.Poveikįsukeliantisveiksnys< 500Paveiktų žmoniųskaičius501–1000<strong>Poveikio</strong> ypatumaiĮrodymai (tikimybė),įrodymų stiprumas> 1001 Aiškūs Tikėtini GalimiTrumpa(< 1 m.)TrukmėVidut.(1–3 m.)Ilga(> 3 m.)1. Triukšmas + + +2. Oro tarša + + +
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3837.10.2.2 Radiologinis poveikis<strong>Poveikio</strong> sušvelninimo priemonėsRadiacinės saugos reikalavimai personaluiLietuvos Respublikos Higienos norma HN 73:2001 (Valstybės žinios, 2002, Nr. 11-388;2003, Nr. 90-4080) nustato dozės ribines vertes darbuotojams.• Efektinės dozės riba yra 100 mSv per penkerius metus.• Metinės efektinės dozės riba yra 50 mSv;• Lygiavertės dozės akies lęšiukui riba yra 150 mSv per metus.• Lygiavertės dozės odai, galūnėms (rankoms ir kojoms) riba yra 500 mSv per metus.Ši riba turi būti apskaičiuota vidutiniškai 1 cm2 odos plotui, gaunančiam maksimaliąapšvitą.Įprasta atominių elektrinių praktika yra papildyti norminius reikalavimus vidinėmisradiacinės saugos procedūromis. Šios procedūros numato papildomus reikalavimusnuolatinės kontrolės ir radiacinio poveikio personalui optimizacijos užtikrinimui. Taippat atsižvelgiama į radiacinės saugos optimizavimo (ALARA) principo įgyvendinimą.Pavyzdžiui, metinė darbuotojų apšvita kontroliuojama, kad neviršytų 20 mSv, tam, kadneviršytų penkerių metų laikotarpio dozės ribinės vertės metinio vidurkio, ir taipneatsirastų ypatingų apribojimų darbo veiklai paskesniais metais.Radiacinės saugos reikalavimai gyventojamsLietuvos Respublikos Higienos norma HN 73:2001 (Valstybės žinios, 2002, Nr. 11-388;2003, Nr. 90-4080) nustato dozės ribines vertes gyventojams.• Efektinės dozės riba yra 1 mSv per metus.• Ypatingomis sąlygomis efektinės dozės riba yra 5 mSv per metus su sąlyga, kad perpenkerių metų laikotarpį vidurkis neviršys 1 mSv per metus;• Lygiavertės dozės akies lęšiukui riba yra 15 mSv per metus.• Lygiavertės dozės odai riba yra 50 mSv per metus. Ši riba turi būti apskaičiuotavidutiniškai 1 cm 2 odos plotui, gaunančiam maksimalią apšvitą.Optimizuojant radiacinę saugą, nuo šaltinio priklausanti individuali dozė ribojamaapribotąja doze. Apribotoji dozė kiekvienam šaltiniui turi užtikrinti, kad dozių suma,kurią gauna kritinės grupės nariai iš visų kontroliuojamų šaltinių, neviršitų dozės ribinėsvertės.Pagal Lietuvos Respublikos Higienos normą HN 87:2002 (Valstybės žinios, 2003; Nr.15-624, 2008, Nr. 35-1251) gyventojų apšvita turi būti apribojama, taikant apribotąjądozę projektuojant, eksploatuojant atominius objektus (normaliomis eksploatacijossąlygomis ir planuojamų eksploatacinių avarijų metu) ir nutraukiant jų eksploataciją. Jeiprie gyventojų apšvitos prisideda daugiau nei vienas kompleksas, visa metinių efektiniųdozių suma gyventojams iš visų prisidedančių atominių kompleksų turi neviršytiapribotosios dozės. Nustatyta apribotoji dozė gyventojams yra 0.2 mSv per metus.Pagal Lietuvos Respublikos norminio dokumento LAND 42-2007 (Valstybės žinios,2007, Nr. 138-5693) reikalavimus, jei radionuklidai pasklistų į aplinką keliomistrasomis (pvz., oro ir vandens trasomis), ir tos pačios ar skirtingų kritinių gyventojųgrupių nariai būtų įtakoti, dozė, gaunama iš tam tikros trasos, turi būti ribojama taip, kadbendra iš visų trasų gaunamų dozių suma neviršytų apribotosios dozės. Tiesioginėsišorinės jonizuojančios spinduliuotės poveikis turi būti įvertintas, ir visa dozė (dėlradioaktyviųjų išmetų ir tiesioginės apšvitos) kritiniams gyventojų grupės nariamsneturi viršyti apribotosios dozės.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 384Palyginimui galima nurodyti, kad metinės efektinės dozės Lietuvos gyventojams,gaunamos dėl gamtinių jonizuojančios spinduliuotės šaltinių, svyruoja nuo 1,2 iki 10mSv, o vidutinė vertė yra 2,2 mSv. Vidutinės dozių, gaunamų iš pagrindinių gamtiniųspinduliuotės šaltinių, vertės yra: radonas patalpose – 1 mSv, kosminė radiacija – 0,35mSv, statybinės medžiagos patalpose – 0,45 mSv, gamtiniai radionuklidai žmogauskūne – 0,34 mSv. Vidutinė pasaulio gyventojų dozė, gaunama dėl gamtinės radiacijos,yra 2,4 mSv per metus. Nustatytos metinės efektinės dozės ribų, apribotosios dozės irdozių, gaunamų iš gamtinių šaltinių, palyginimas pateiktas 7.10-6 paveiksle. Duomenysapie gamtinę apšvitą gauti iš Lietuvos radiacinės saugos centro svetainės (RSC 2008).7.10-6 pav. Metinės efektinės dozės ribos, apribotoji dozė ir apšvita iš gamtiniųšaltinių LietuvojeRadiacinis poveikis normaliomis IAE darbo sąlygomisPlanuojama, kad pirmasis naujosios IAE blokas pradės veikti ne vėliau kaip 2015 m.Papildomų blokų, reikalingų tam, kad būtų pasiektas pilnas planuojamas galingumas,statyba ir paleidimas priklausys nuo projekto įgyvendinimo grafiko (žr. 1 skyrių).Radiologinis poveikis gamtai normaliomis AE veiklos sąlygomis gali atsirasti dėlradioaktyvių išmetimų ir nuotekų. AE pastatai ir konstrukcijos, kuriose yraradioaktyviųjų medžiagų, gali būti išorinės jonizuojančios spinduliuotės šaltiniais.Radioaktyvūs skysčiai ir dujos, atsirandantys atominėje elektrinėje, yra surenkami,sulaikomi, kad sumažėtų jų radioaktyvumas, ir filtruojami. Net po filtravimo į orą irvandenį patenka minimalūs radioaktyviųjų medžiagų kiekiai. Išmetimai į orą patenkaper ventiliacijos vamzdį, o nuotekos į Drūkšių ežerą patenka po radiacinės kontrolės perAE nuotekų nukreipimo ir išleidimo kanalus.Esančių ir planuojamų Ignalinos AE kompleksų radiologiniai poveikiai, kurie turi būtiaptarti bendrojo poveikio įvertinime (iš naujosios AE bei iš Ignalinos AE), aptariami7.11 skyriuje.Metiniai radionuklidų išmetimai į aplinkąSkystųjų į aplinką patenkančių išmetimų įvertinimas pateiktas 7.1 skyriuje. Metiniaiskystųjų radioaktyviųjų medžiagų išmetimai į Drūkšių ežerą apibendrinami pagalskirtingus reaktorių tipus, kurie laikomi technologinėmis alternatyvomis.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 385Į orą išmetamų radionuklidų vertinimas pateiktas 7.2 skyriuje. Metiniai radionuklidųišmetimai į orą apibendrinami pagal skirtingus reaktorių tipus, kurie laikomitechnologinėmis alternatyvomis.Šie duomenys naudojami kaip pagrindas gyventojų galimai apšvitai apskaičiuoti .Kritinės gyventojų grupės narių metinės apšvitos apskaičiavimo metodasKritinės gyventojų grupės narių radiacinė apšvita IAE apylinkėse dėl nustatytųradionuklidų išmetimų į orą ir į Drūkšių ežerą buvo apskaičiuota, naudojant išmetimųkonvertavimo į dozes faktorius, kaip rekomenduojama normatyviniame dokumenteLAND 42-2007 (Valstybės žinios, 2007, Nr. 138-5693). Šie specifiniai radionuklidųkonversijos faktoriai pateikia sąryšį tarp radionuklidų specifinių nuolatinių ilgalaikioaktyvumo išmetimų į aplinką ir dozės, kurią gauna kritinės grupės narys didžiausiosnumatytos apšvitos vietoje. Konversijos faktoriai išvedami, atsižvelgiant į specifiniusaplinkos komponentus ir tai vietai būdingą kritinių grupės narių gyvenimo būdą beimaitinimosi savybes kartu su visomis tiesiogiai susijusiomis išorinės ir vidinės apšvitostrasomis.Normatyvinis dokumentas yra paremtas keliomis nuorodomis; viena svarbių nuorodųyra Nedveckaitė ir kt. 2000. Šis dokumentas apibūdina matematinius modelius,įgyvendinamus, norint įvertinti išmestų radionuklidų elgesį kritinės grupės nariųsudėtinėse dalyse ir mitybos grandinėse bei įpročiuose.Buvo nustatyti konversijos faktoriai dviems kritinėms grupėms, besiskiriančioms savogyvenimo būdu ir veikla. Tai apima ūkininkus, gyvenančius Ignalinos AE apylinkėsepačiomis nepalankiausiomis sąlygomis, ir žvejus, žvejojančius Drūkšių ežere.Išmetimų į orą atveju atmosferinė sklaida buvo paskaičiuota, naudojant Gauso debesiesmodelį, kuris vetina atspindį nuo žemės paviršiaus ir nuo maišomo sluoksnio viršaus.Buvo naudojami nacionaliniai ilgalaikiai meteorologiniai duomenys (vėjo greitis irkryptis, oro temperatūra, debesuotumas, debesų aukštis ir krituliai) iš artimiausiosmeteorologinės stoties panašioje vietovėje (15 km nuo Ignalinos AE). Buvo padarytipataisymai, įvertinant vėjo greitį išmetimo kamino aukštyje ir debesies pakilimą.Buvo atsižvelgta į radionuklidų susikaupimą per 40 metų laikotarpį ant iš pradžiųneužteršto žemės paviršiaus. Radionuklidų koncentracijos pačiomis nepalankiausiomissąlygomis žemės ūkio ir gyvūniniuose produktuose buvo paskaičiuotos, naudojanttiesinį pernašos modelį. Apskaičiuojant metinę išorinę ir vidinę dozę, kurią dėlišmetimų į orą gauna kritinė ūkininkų grupė, svarbiausios yra šios apšvitos trasos:apšvita nuo ore esančių radionuklidų, įkvėpimas, išorinė apšvita dėl radionuklidųnusėdimo ant žemės ir radionuklidais užterštų maisto produktų suvartojimo. Buvopriimta, kad ši kritinė grupė šalia IAE gyvena pačiomis nepalankiausiomis sąlygomis.Skystųjų medžiagų išmetimo į aplinkąatveju, tikėtina, kad didžiausia radionuklidųkoncentracija bus aušinimo vandens išleidimo kanale Drūkšių ežere. Taigi,radionuklidų, išmetamų į vandenį iš AE, dozės daugikliai buvo apskaičiuoti žvejams,žvejojantiems šioje zonoje, arba sodininkams, naudojantiems Drūkšių ežero vandenįsodų laistymui. Buvo nustatyta metinė kritinės žvejų grupės apšvita šiomis apšvitostrasomis: apšvita nuo ore esančių radionuklidų, įkvėpimas, išorinė apšvita dėlradionuklidų susikaupimo ant ežero kranto ir žuvų suvartojimo. Taip pat buvo nustatytamažų priemiesčio sodų sodininkų, esančių netoli Drūkšių ežero ir naudojančių šio ežerovandenį laistymui, apšvita. Daugumai radionuklidų dozės daugikliai žvejų apšvitai yradidesni, lyginant su sodininkų apšvita.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 386Kritinės gyventojų grupės narių metinės dozėsMetinės kritinės gyventojų grupės narių apšvitos, gaunamos dėl radionuklidų išmetimo įorą pagal skirtingus reaktorių tipus yra apibendrinamos 7.10-23 lentelėje. Priklausomainuo reaktoriaus tipo, galingumo ir bendro reaktorių skaičiaus metinės dozės kinta nuo1,24 iki 10,3 µSv. Reikia pažymėti, kad laisvai prieinama informacija pasiekiama nevisiems reaktorių, numatytų kaip technologinės alternatyvos, tipams. Tačiau tikėtina,kad trūkstamų tipų reaktorių išmetimų į orą dozių vertės bus panašios.Normatyviniame dokumente LAND 42-2007 (Valstybės žinios, 2007, Nr. 138-5693)pateikiami dozės daugikliai radionuklidų išmetimams iš 150 m aukščio ventiliacijoskamino. LAND 42-2007 yra pastaba, kad išmetimų iš perpus žemesnio kamino atveju(75 m aukštyje) dozės daugikliai turi būti dauginami iš 3,4. Kadangi šioje PAVataskaitoje nagrinėjamų tipų reaktoriai neturi ventiliacijos kaminų, aukštesnių kaip 75m, todėl yra naudojami dozės daugikliai, padauginti iš 3,4, o metinė gyventojų kritinėsgrupės narių apšvita apskaičiuota išmetimams iš 75 m aukščio ventiliacijos kamino.7.10-23 lent. Kritinės gyventojų grupės narių metinės efektinės dozės, gaunamosdėl radionuklidų išmetimo į orą.Reaktoriaus tipas, galingumas, MW e ir blokų skaičiusABWR ESBWR AP-1000 EPR CANDU-6 APWR1300 1550 1100 1660 750 17002 2 3 2 4 2RadionuklidasMetinė efektinė dozė, SvAr-41 8.50E-10 9.69E-13 4.28E-09 4.28E-09 netaikoma 4.28E-09Ba-140 3.23E-09 2.53E-09 5.03E-11 5.03E-13 netaikoma 5.03E-11C-14 5.10E-07 5.30E-07 4.05E-07 4.05E-07 1.57E-06 4.05E-07Ce-141 8.43E-11 6.60E-11 3.84E-13 1.19E-13 netaikoma 3.84E-13Co-58 3.33E-10 1.38E-10 3.18E-09 6.63E-11 netaikoma 3.18E-09Co-60 9.32E-08 6.15E-08 6.22E-08 7.89E-10 netaikoma 6.32E-08Cr-51 7.07E-11 4.22E-12 1.23E-12 1.95E-13 netaikoma 1.23E-12Cs-134 6.49E-08 5.03E-08 2.40E-08 5.00E-10 netaikoma 2.40E-08Cs-136 3.14E-10 2.10E-10 4.49E-11 1.74E-11 netaikoma 4.49E-11Cs-137 1.43E-07 1.10E-07 5.44E-08 1.36E-09 netaikoma 5.44E-08Cs-138 6.22E-14 8.40E-16 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaFe-59 1.33E-10 8.57E-11 1.29E-11 4.59E-12 netaikoma 1.29E-11H-3 1.65E-08 1.71E-08 7.92E-08 4.08E-08 1.01E-06 4.08E-08I-131 1.83E-06 2.88E-06 8.47E-07 6.19E-08 3.81E-09 2.96E-08I-132 6.60E-09 4.79E-09 1.21E-09 netaikoma netaikoma netaikomaI-133 4.08E-07 3.15E-07 netaikoma 7.65E-09 netaikoma 1.53E-08I-134 3.38E-09 2.56E-09 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaI-135 4.56E-08 3.13E-08 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaKr-85m 3.18E-10 2.65E-10 5.44E-10 2.26E-09 netaikoma netaikomaKr-87 2.06E-09 3.21E-09 1.23E-09 4.32E-09 netaikoma netaikomaKr-88 8.09E-09 1.26E-08 9.83E-09 3.84E-08 2.83E-13 netaikomaKr-89 2.48E-08 3.91E-08 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaLa-140 1.37E-11 2.63E-13 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaMn-54 2.18E-09 1.60E-09 1.73E-10 2.30E-11 netaikoma 1.73E-10Mo-99 3.22E-10 2.43E-10 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaNa-24 6.63E-11 2.40E-13 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaNb-95 3.81E-10 2.99E-10 1.13E-10 1.90E-12 netaikoma 1.13E-10Np-239 2.54E-11 4.79E-13 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaPr-144 3.09E-16 5.98E-18 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaRb-89 9.79E-15 1.23E-16 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaRu-103 3.40E-10 2.72E-10 7.75E-12 1.65E-12 netaikoma 7.75E-12Ru-106 1.86E-11 3.57E-13 7.65E-11 7.65E-13 netaikoma 7.65E-11
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 387Reaktoriaus tipas, galingumas, MW e ir blokų skaičiusABWR ESBWR AP-1000 EPR CANDU-6 APWR1300 1550 1100 1660 750 17002 2 3 2 4 2RadionuklidasMetinė efektinė dozė, SvSr-89 8.57E-10 6.05E-10 4.52E-10 2.41E-11 netaikoma 4.52E-10Sr-90 6.19E-10 1.82E-10 1.06E-08 5.54E-10 netaikoma 1.06E-08Sr-91 2.14E-12 3.88E-14 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaTe-132 6.90E-13 1.39E-14 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaXe-131m 4.22E-11 2.43E-12 1.47E-09 netaikoma netaikoma 2.13E-10Xe-133 7.28E-09 2.54E-09 1.39E-08 2.60E-08 netaikoma n/aXe-133m 2.39E-13 6.43E-15 2.41E-10 5.00E-10 netaikoma 5.54E-12Xe-135 1.04E-08 1.49E-08 7.48E-09 2.72E-08 netaikoma 4.52E-11Xe-135m 1.28E-08 1.93E-08 2.20E-10 4.42E-10 netaikoma 1.26E-10Xe-137 5.68E-09 8.67E-09 netaikoma netaikoma netaikoma 4.42E-11Xe-138 3.74E-08 5.44E-08 5.20E-10 1.04E-09 netaikoma 8.67E-11Zn-65 1.14E-07 7.82E-08 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaZr-95 1.29E-10 9.76E-11 8.06E-11 8.06E-13 netaikoma 8.06E-11Visa dozė iš vienobloko 3.35E-06 4.25E-06 1.53E-06 6.22E-07 2.58E-06 6.49E-07Visa dozė iš visų blokų 6.70E-06 8.50E-06 4.59E-06 1.24E-06 1.03E-05 1.30E-06Metinės kritinės gyventojų grupės narių apšvitos, gaunamos dėl radioaktyvių skysčiųišleidimo į Drūkšių ežerą, pagal skirtingus reaktorių tipus yra apibendrinamos 7.10-24lentelėje. Priklausomai nuo reaktoriaus tipo, galingumo ir bendro reaktorių skaičiaus,metinės dozės kinta nuo 0,9 iki 40,4 µSv. Kaip jau buvo minėta, laisvai prieinamainformacija pasiekiama ne visiems reaktorių, numatytų kaip technologinės alternatyvos,tipams. Tačiau tikėtina, kad trūkstamų tipų reaktorių sąlygotos dozės dėl išmetimų į orąbus panašios.7.10-24 lent. Kritinės gyventojų grupės narių metinės efektinės dozės, gaunamosdėl radioaktyvių skysčių išleidimo į Drūkšių ežerą.Reaktoriaus tipas, galingumas, MW e ir blokų skaičiusABWR ESBWR AP-1000 EPR CANDU-6 APWR1300 1550 1100 1660 750 17002 2 3 2 4 2RadionuklidasMetinė efektinė dozė, SvAg-110m 3,05E-10 netaikoma 9,71E-10 4,07E-10 netaikoma 1,67E-09Ba-140 1,94E-10 2,33E-10 1,57E-09 1,20E-09 netaikoma 1,65E-09C-14 1,84E-08 netaikoma netaikoma 0,00E+00 netaikoma netaikomaCe-141 7,10E-12 4,14E-12 5,33E-12 2,96E-12 netaikoma 1,72E-11Ce-144 2,46E-09 netaikoma 4,09E-09 1,68E-09 netaikoma 7,25E-09Co-58 8,66E-11 4,24E-10 3,23E-09 1,44E-09 1,73E-08 9,43E-09Co-60 4,04E-07 4,00E-08 1,95E-08 7,99E-09 9,42E-08 6,22E-07Cr-51 3,42E-11 5,77E-11 8,21E-12 4,44E-12 2,59E-11 2,66E-11Cs-134 1,67E-06 1,86E-07 2,72E-06 7,12E-07 netaikoma 3,29E-06Cs-136 2,36E-09 3,04E-09 4,66E-09 2,29E-09 netaikoma 1,63E-07Cs-137 7,90E-07 1,60E-07 1,18E-06 3,11E-07 netaikoma 1,60E-06Fe-59 6,29E-11 4,40E-11 1,26E-10 0,00E+00 netaikoma 1,45E-09H-3 7,77E-08 1,81E-08 1,31E-06 2,63E-06 6,83E-06 2,07E-06I-131 2,36E-09 3,10E-09 1,05E-08 2,52E-08 netaikoma 1,48E-09I-132 4,52E-12 1,42E-12 2,85E-12 2,09E-12 netaikoma 5,39E-13I-133 5,55E-10 1,17E-09 3,72E-10 1,94E-09 netaikoma 4,50E-11
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 388Reaktoriaus tipas, galingumas, MW e ir blokų skaičiusABWR ESBWR AP-1000 EPR CANDU-6 APWR1300 1550 1100 1660 750 17002 2 3 2 4 2RadionuklidasMetinė efektinė dozė, SvI-134 1,07E-12 2,52E-14 5,09E-13 0,00E+00 netaikoma 5,60E-14I-135 5,00E-11 3,60E-11 3,31E-11 9,99E-11 netaikoma 5,19E-12La-140 1,07E-11 netaikoma 4,67E-10 4,78E-10 netaikoma 5,03E-10Mn-54 7,89E-09 4,85E-10 3,94E-09 1,64E-09 2,13E-07 1,37E-08Mn-56 1,41E-11 4,81E-12 netaikoma netaikoma netaikoma netaikomaMo-99 1,01E-11 3,66E-11 6,96E-12 netaikoma netaikoma 2,08E-11Na-24 4,58E-11 8,32E-11 2,65E-11 9,93E-11 netaikoma 7,65E-11Nb-95 5,18E-08 1,04E-09 1,09E-08 5,18E-09 2,93E-06 1,04E-07Np-239 2,99E-11 1,06E-10 2,31E-12 5,58E-12 netaikoma 5,10E-12Pr-143 9,14E-14 6,33E-12 9,14E-12 3,52E-12 netaikoma 5,55E-12Ru-103 5,73E-12 1,27E-12 1,57E-10 7,96E-11 netaikoma 1,08E-10Ru-106 2,01E-10 netaikoma 8,70E-08 3,67E-08 netaikoma 5,56E-08Sr-89 6,11E-11 1,22E-10 5,55E-11 2,78E-11 netaikoma 8,33E-11Sr-90 2,47E-09 1,41E-09 7,03E-10 netaikoma netaikoma 1,27E-09Te-132 6,81E-11 3,40E-10 4,08E-09 8,17E-09 netaikoma 8,00E-09Y-91 2,48E-11 3,16E-11 netaikoma netaikoma netaikoma 2,03E-11Zn-65 4,66E-09 2,34E-08 2,12E-08 8,81E-09 netaikoma 1,14E-08Zr-95 1,65E-10 3,92E-12 4,51E-11 2,55E-11 netaikoma 2,55E-10Visa dozė išvieno bloko3,04E-06 4,40E-07 5,38E-06 3,75E-06 1,01E-05 7,96E-06Visa dozė išvisų blokų6,08E-06 8,8E-07 1,61E-05 7,5E-06 4,04E-05 1,59E-05Radiacinio poveikio gyventojams normaliomis naujos AE darbo sąlygomis santraukaSuminė metinė kritinės gyventojų grupės narių apšvita, gaunama dėl radioaktyviųišmetimų (patenkančių į orą ir skystų) į aplinką pagal skirtingus reaktorių tipus susumine galia neviršyjančia 3400 MW e yra apibendrinama 7.10-25 lentelėje.Priklausomai nuo reaktoriaus tipo, galingumo ir bendro reaktorių skaičiaus, metinėsdozės kinta nuo 8,74 iki 50,7 µSv. Reikia pažymėti, kad laisvai prieinama informacijapasiekiama ne visiems reaktorių, numatytų kaip technologinės alternatyvos, tipams.Tačiau tikėtina, kad trūkstamų tipų reaktorių sąlygotos dozės dėl išmetimų į aplinką buspanašios. Kaip jau buvo minėta anksčiau, nustatytoji apribotoji dozė gyventojams yra0,2 mSv (200 µSv) per metus. Taigi, dozės, gaunamos normaliomis naujosios AE darbosąlygomis bus maždaug 4 kartus mažesnės už apribotąją dozę. Taip pat reikia atkreiptidėmesį į tai, kad metiniai radioaktyvių nuotekų išmetimai į aplinką apskaičiuojami,naudojant konservatyvias prielaidas. Faktiniai išmetimai iš veikiančių AE dažniausiaiyra mažesnės už apskaičiuotas vertes.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3897.10-25 lent. Bendra kritinės gyventojų grupės narių gaunama dozė, dėlradionuklidų išmetimų į aplinką.RadioaktyviosnuotekosReaktoriaus tipas, galingumas, MW e ir blokų skaičiusABWR ESBWR AP-1000 EPR CANDU-6 APWR1300 1550 1100 1660 750 17002 2 3 2 4 2Metinė efektinė dozė, SvPernešamos oru 6.70E-06 8.50E-06 4.59E-06 1.24E-06 1.03E-05 1.30E-06Skystos 6,08E-06 8,8E-07 1,61E-05 7,5E-06 4,04E-05 1,59E-05Bendra dozė 1.28E-05 9.38E-06 2.07E-05 8.74E-06 5.07E-05 1.72E-05Profesinės apšvitos santrauka, remiantis egzistuojančių AE eksploatavimo patirtimiTurbūt daugiausiai informacijos apie profesinės apšvitos dozes įvairiose atominėseelektrinėse surinkta Branduolinės energijos agentūros (NEA) Informacinės profesinėsapšvitos sistemoje (ISOE). Taigi, šiame skyriuje pateikta informacija yra trumpanaujausios ISOE ataskaitos (OECD, 2008) santrauka.Nuo 1992 m. ISOE, kurią bendrai finansuoja OECD/NEA ir TATENA, remiadarbuotojų dozių optimizaciją atominėse elektrinėse. Įvairiais informacijos skalidosbūdais atominių elektrinių radiacinės saugos profesionalai ir nacionalinės priežiūrosinstitucijos visame pasaulyje keičiasi patirtimi bei yra publikuojami svarbius techniniaišaltiniai.Vienas svarbiausių ISOE programos aspektų yra metinės profesinės apšvitos tendencijųstebėjimas atominių elektrinių kompleksuose visame pasaulyje tam, kad galima būtųnustatyti gaires, padaryti lyginamąją analizę ir pasikeisti patirtimi tarp ISOE narių.Naudodamiesi ISOE duomenų baze, kurioje yra metinės profesinės apšvitos duomenys,teikiami visų dalyvaujančių įstaigų, ISOE nariai gali atlikti įvairius bandymus irtendencijų analizes pagal šalis, reaktorių tipus ar kitus kriterijus, tokius, kaip susijusiųblokų grupavimas. Žemiau esančioje santraukoje pateikti pagrindiniai profesinėsapšvitos dozių atominėse elektrinėse bendrųjų tendencijų punktai.2006 m. pabaigoje ISOE programoje dalyvavo 71 įmonė iš 29 šalių (336 eksploatuojamiblokai, 42 uždaryti blokai) kartu su prižiūrinčiomis institucijomis iš 25 šalių. ISOEprofesinės apšvitos duomenų bazėje buvo informacija apie profesinės apšvitos lygius irtendencijas iš 401 eksploatuojamo reaktoriaus 29 šalyse, o tai sudaro maždaug 91 %pasaulyje eksploatuojamų komercinių atominių reaktorių. 7.10-26 lentelėjeapibendrinamas dalyvavimas pagal reaktoriaus tipą ir statusą.7.10-26 lent. Reaktorių, įtrauktų į ISOE duomenų bazę, skaičius.IšPWR BWR PHWR GCR LWGR KitasvisoVeikiančių reaktorių, įtrauktų įISOE duomenų bazę, skaičius262 88 28 22 1 0 401Neabejotinai sustabdytųreaktorių, įtrauktų į ISOE26 15 2 31 4 2 80duomenų bazę, skaičiusBendras reaktorių, įtrauktų įISOE duomenų bazę, skaičius288 103 30 53 5 2 481Vidutinės metinės kolektyvinės dozės už 2006 m. santrauka pagal reaktorių tipusveikiantiems reaktoriams pateikiama 7.10-27 lentelėje.
7.10-27 lent. Vidutinių kolektyvinių dozių santrauka 2006 m.Reaktorių tipaiKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3902006 m. vidutinėmetinėkolektyvinė dozė(žmogui•Sv)2004-2006 m.(žmogui•Sv):trejų metų nuolatatnaujinamasvidurkisAukšto spaudimo vandens reaktoriai (PWR/VVER) 0,71 0,75Verdančio vandens reaktoriai (BWR) 1,32 1,41Aukšto spaudimo sunkaus vandens reaktoriai(PHWR/CANDU)1,15 1,06Visi reaktoriai, įskaitant šaldomus dujomis (GCR) irlengvo vandens grafitinius reaktorius (LWGR)0,85 0,887.10-28 ir 7.10-29 lentelėse pateikiamos apšvitos tendencijos per pastaruosius trejusmetus visiems reaktorių tipams, išreikštos kaip atitinkamai vidutinės metinės ir trejųmetų nuolat atnaujinamos metinės kolektyvinės dozės. Šie rezultatai visų pirma yraparemti duomenimis, kurie buvo pateikti ir užregistruoti ISOE duomenų bazėje per2007 m. ir papildyti individualiomis šalių ataskaitomis.7.10-28 lent. Vidutinės metinės kolektyvinės dozės blokuose pagal reaktorių tipus2004-2006 m. (žmogui•Sv).PasaulinisPWR, VVR BWR PHWR GCR LWGRvidurkis2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 2006 2004 2005 20060.77 0.77 0.71 1.46 1.47 1.31 0.84 1.19 1.15 0.04 0.06 0.12 3.41 2.11 3.06 0.89 0.91 0.857.10-29 lent. Trejų metų nuolat atnaujinamas metinių kolektyvinių dozių blokuosepagal reaktorių tipus vidurkis 2002-2006 m. (žmogui•Sv).PWR, VVR BWR PHWR GCR LWGR‘02-‘04’03-‘05’04-‘06‘02-‘04’03-‘05’04-‘06‘02-‘04’03-‘05’04-‘06‘02-‘04’03-‘05’04-‘06‘02-‘04’03-‘05’04-‘06Pasaulinisvidurkis0.84 0.80 0.75 1.64 1.57 1.41 0.96 1.05 1.06 0.07 0.06 0.07 4.03 3.49 3.00 0.99 0.95 0.88‘02-‘04’03-‘05’04-‘067.10-7 paveiksle parodyti 2006 m. duomenys juostinėje diagramoje nuo aukščiausios ikižemiausios vidutinės dozės pagal skirtingus reaktorių tipus. 7.10-8 paveiksle parodytosvidutinių kolektyvinių dozių tendencijos pagal reaktorių tipus 1992-2006 m., o 2006 m.vidutinės metinės dozės yra pakankamai mažos. 7.10-7 paveiksle „reaktorių skaičius“reiškia reaktorių blokų, kurių tų metų duomenys buvo pateikti ataskaitose.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3917.10-7 pav. 2006 m. vidutinės kolektyvinės dozės pagal reaktoriaus tipą.7.10-8 pav. Vidutinė kolektyvinė dozė reaktoriuje visuose eksploatuojamuosereaktoriuose pagal reaktorių tipus 1992-2006 m. (Pastaba: Įterptas grafikas parodo vidutinękolektyvinę dozę LWGR tipo reaktoriuose).Europoje vidutinė kolektyvinė dozė vienam PWR ir VVER tipo reaktoriui 2006 m.buvo maždaug 0,58 žm.·Sv viename reaktoriui; daugumoje šalių tendencija buvo stabiliarba mažėjo per pastaruosius trejus metus. Vidutinė kolektyvinė dozė vienam BWR tiporeaktoriui Europoje 2006 m. buvo maždaug 1,00 žm.·Sv. Trejų metų nuolat atnaujinamometinės kolektyvinės dozės vidurkio tendencija, kuri geriau atspindi bendrą dozėstendenciją, rodo nežymų sumažėjimą PWR ir VVER tipo reaktoriuose: vertė krito nuo0,74 žm.·Sv viename reaktoriui 2002-2004 m. iki 0,65 žm.·Sv viename reaktoriui 2004-
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3922006 m. Tendencija BWR tipo reaktoriuose atrodo stabilesnė: 1,01 žm.·Sv vienamereaktoriui 2002-2004 m. ir 1,00 žm·Sv viename reaktoriui 2004-2006 m. Trejų metųnuolat atnaujinami metinės kolektyvinės dozės vidurkiai vienam BWR tipo reaktoriuiyra labai panašūs visose Europos šalyse, mažiausia vertė yra Švedijoje (0,91 žm.·Sv,didžiausia – Šveicarijoje (1,08 žm.·Sv).Apskritai, metinė vidutinė kolektyvinė dozė vienam veikiančiam reaktoriaus blokuinuolat mažėjo per laikotarpį, kuris buvo tirtas ISOE duomenų bazėje, ir 2006 m.vidurkiai išlaiko lygį, pasiektą per pastaruosius keletą metų. Nepaisant kai kurių metiniųsvyravimų buvo išlaikyta aiški kolektyvinės dozės mažėjimo tendencija daugumojereaktorių.Smulkesnį aptarimą ir dozių tendencijų įvairiose šalyse analizes galima rasti (OECD,2008). Tačiau pažymima, kad dėl sudėtingų kolektyvines dozes įtakojančių parametrų irbendradarbiaujančių elektrinių įvairovės, aukščiau pateikta diskusija ir skaičiaineparemia jokių išvadų, susijusių su radiacinės saugos funkcionavimo kokybe aukščiaupaminėtose šalyse.7.10.3 <strong>Poveikio</strong> sumažinimo priemonės7.10.3.1 Neradiologinio poveikio pasekmių sumažinimasNauja AE bus suprojektuota taip, kad atitiktų visus Lietuvos įstatymų ir kitų teisės aktųreikalavimus. Ankstesniuose 7.10.2.1 ir 7.10.2.2 poskyriuose išvardinti visi skirtinginaujos AE poveikio gyventojų sveikatai tipai, ir kai kuriems tipams nurodomos irpoveikio sumažinimo priemonės. Daugelis veiksmų ir techninių sprendimų, kaipapsaugoti ir sumažinti neigiamus poveikius, bus nustatyti detaliau naujos AEprojektavimo metu.Gyventojų sveikatą įtakojantys veiksniai, kuriuos nauja AE gali veikti neigiamai jąstatant ar eksploatuojant, yra oro kokybė, triukšmas, avarijų (statybos ir eismo) rizika,migracija, alkoholio suvartojimas ir nusikalstamumas.Naujos AE poveikio oro kokybei mažinimo priemonės apibūdinamos 7.2.3. poskyryje.Čia aptariamos taip pat ir eismo į ir iš naujosios AE poveikio sumažinimo priemonės.Kadangi karšto vandens ir garo katilinės nėra ūkinės veiklos, vertinamos šiame PAV,<strong>dalis</strong>, jų poveikiai ir sumažinimo priemonės apibūdinami juos liečiančiuose PAV(Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimo projektų valdymo grupė, 2004a; Ignalinos AEeksploatavimo nutraukimo projektų valdymo grupė, 2004b).Naujos AE statybinės veiklos triukšmo poveikius galima sumažinti, pasirenkant laikąypatingai triukšmingiems ar blaškantiems veiksmams atlikti darbo dienomis ir dienosmetu. Panašiai, jei reikia, galima pasirinkti ir didelio eismo, vykstančio į statybųaikštelę, laikui. Triukšmo lygius galima sumažinti naudojant ir triukšmo barjerus.Mechanizmų ir įrengimų sukeliamą triukšmą naujos AE eksploatavimo metu galimaefektyviai sumažinti, pasirenkant statybines technologijas ir pastatų medžiagas. Taip pattriukšmo šaltinius galima izoliuoti gaubtais, arba, jei reikia, juose galima įtaisyti garsoslopintuvus. Dėl vibracijų kylantį triukšmą galima sumažinti, pastatant vibruojančiuosįrenginius ant lankstaus pagrindo.Naujos AE poveikį eismo saugumui galima sumažinti atitinkamu eismo planavimu irkontrole. Statant ir eksploatuojant naują AE eismo kiekį galima sumažinti,organizuojant autobusų transportą naujos AE darbuotojams. Statybos metu galimapastatyti specialias apgyvendinimo patalpas šalia statybos aikštelės tam, kad būtų
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 393sumažintas eismo kiekis. Statybos metu galima sudaryti tvarkaraštį specialiamtransportui, kad šis važinėtų ne tomis valandomis, kai yra kasdieninis eismo piko metas.Profesinės rizikos veiksniai ir būdai jiems sumažinti yra atskirai apibūdinami 7.10.2.1 ir7.10.2.2 poskyriuose.Neigiamų socialinių poveikių, tokių, kaip įvairios socialinės problemos, atsirandančiosdėl laikino statybinės darbo jėgos atsikraustymo į tą sritį, sumažinimas turi būtiįvertintas iš anksto, planuojant šį projektą. Neigiamus poveikius galima sumažinti,bendradarbiaujant naujos AE organizatoriui ir šalia esančioms savivaldybėms. Galimasuderinti įvairią darbuotojų laisvalaikio veiklą, o darbuotojams užsieniečiams galimaduoti patarimų apie vietinę kultūrą ir įpročius.7.10.3.2 Radiologinio poveikio pasekmių sumažinimasAplink naujosios AE aikštelę bus sukurta sanitarinė apsaugos zone (SAZ), kur nebusjokių nuolatinių gyventojų, ir ekonominė veikla bus. Radiologinis poveikis gyventojųsveikatai sanitarinės apsaugos zonoje bus minimalus ir neviršys ribų, nurodomųradiacinės saugos reikalavimuose. Už sanitarinės apsaugos zonos ribų poveikį galimalaikyti nereikšmingu. SAZ įkūrimo taisyklės apibrėžtos Valstybės žiniose, 2004, Nr.134-4878. Reikia pabrėžti, kad terminai, naudojami srities aplink naująją AEpavadinimui ir šios srities dydžio nustatymui įvairiose šalyse skiriasi. Terminas„Sanitarinė apsaugos zona“ buvo naudojamas buvusioje Tarybų Sąjungoje, ir tipiškaitokios zonos aplink atominę elektrinę spindulys Tarybų Sąjungoje buvo 3 km. DabartinėIgnalinos AE taip pat turi 3 km spindulio SAZ. Kiti terminai, tokie, kaip „uždraustazona“ (angl. exclusion area) ar „elektrinės aikštelė“, yra naudojami JAV ir Suomijosįstatymuose. 7.10-30 lentelėje pateikiama zonų aplink AE sukūrimo reikalavimų irkriterijų įvairiose šalyse santrauka.Kritinės gyventojų grupės narių apšvitos skaičiavimai pagal normatyvinį dokumentąLAND 42-2007 (Valstybės žinios, 2007, Nr. 138-5693) nerodo dozės kitimopriklausomai nuo atstumo. Todėl pagal TATENA saugos standartų serijos Nr. 19„Bendrieji modeliai, naudojami radioaktyviųjų medžiagų išmetimų į aplinką poveikiovertinimui“ (TATENA SSS Nr. 19) rekomendacijas atlikti papildomi dozės skaičiavimaiSAZ dydžio pagrindimui. Dozių, kurias sąlygoja išlakos į atmosferą, skaičiavimųrezultatai pateikti 7.10-9 paveiksle. Remiantis LAND 42-2007, jei skirtingi išmetamųradionuklidų srautai (į aplinkos orą ir vandenį) gali sąlygoti tos pačios ar skirtingoskritinės grupės narius, kiekvienam radionuklidų srautui turi būti taikoma dozės vertė,lygi pusei apribotosios dozės (t. y. 0,1 mSv per metus). Todėl, apribotoji dozė, kuriąsąlygoja į oro išmesti radionuklidai ir pagal kurią parenkamas SAZ dydis, priimta lygi0,1 mSv per metus. Reikia pažymėti, kad apskaičiuota kritinės gyventojų grupės nariųmaksimali metinė apšvita sąlygota radionuklidų išmetimų į vandenį yra apie 0,040 mSv(žr. 7.10-24 lent.). Ši reikšmė neviršija apribotosios dozės taikomos radionuklidų srautuiį vandenį.Nagrinėjami tik dviejų tipų reaktoriai - CANDU-6 and ESBWR, kadangi jie sąlygojadidžiausias dozes gyventojų kritinės grupės nariams pagal 7.10-23 lent. Kaip matyri iš7.10-9 pav., didesnes dozes dėl radioaktyviųjų išmetimų į orą sąlygoja keturi CANDU-6blokai, lyginant su dvejais ESBWR blokais. Santykis tarp CANDU-6 ir ESBWRsąlygojamų dozių – apytiksliai 6,3. Abiem atvejais didžiausios dozės stebimos 800 mspindulio zonoje aplink išmetimo šaltinį. Apšvitos dozė mažėja, didėjant atstumui, otaške, esančiame už 1 km nuo šaltinio, sudaro apie 3,30E-04 Sv/metai CANDU-6reaktoriui ir apie 5,25E-05 Sv/metai – ESBWR. Ties 3 km riba nuo išmetimo vietosdozės sudaro 6,3E-05 Sv/metai bei 1,0E-05 Sv/metai atitinkamai CANDU-6 ir ESBWR
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 394reaktoriams. Todėl remiantis šiais vertinimais, priklausomai nuo reaktoriaus tiponaujosios AE SAZ dydis turėtų būti nuo 1 km iki 3 km.Siūlomos aikštelės naujajai AE yra dabartinėje IAE pramoninėje aikštelėje ir sanitarinėsapsaugos zonoje. Trumpiausias atstumas nuo siūlomų aikštelių iki dabartinės sanitarinėsapsaugos zonos ribų yra maždaug 1,5 km. Taigi, priklausomai nuo reaktoriaus tipo galireikėti priimti naujus apribojimų ar žmonių perkėlimą iš naujosios AE SAZ.7.10-9 pav. Dozės priklausomybė nuo atstumo.
7.10-30 lent. Zona aplink atominę elektrinę.Sanitarinė apsaugos zona(Valstybės žinios, 1996,Nr. 119-2771)Sanitarinė apsaugos zona- tam tikra teritorija arbaradioaktyviojo užteršimovieta, kurioje apšvitinimolygis branduolinėsenergetikos objektonormalaus eksploatavimosąlygomis gali viršytileistinas normas.Iki objekto eksploatacijospradžios iš sanitarinėsapsaugos zonos teritorijosVyriausybės nustatytatvarka iškeldinami visigyventojai. Joje draudžiamasu objekto eksploatacija araptarnavimu nesusijusiveikla ir įrenginių beipastatų statyba. Žemė,miškas ir vandens telkiniai,esantys sanitarinėjeapsaugos zonoje, gali būtinaudojami ūkio reikalamstik gavus objektąeksploatuojančiosorganizacijos sutikimą irAplinkos apsaugosministerijos bei Sveikatosapsaugos ministerijosleidimus.Pagal (Valstybės žinias,2004, Nr. 134-4878)apribotoji dozė gyventojams(0,2 mSv/per metus) neturibūti viršijama prie SAZ ribųnormaliomis naujosios AEeksploatavimo sąlygomis.Uždrausta zona (10 CFR)Uždrausta zona reiškia reaktoriųsupančią zoną, kuriojereaktoriaus operatorius turi teisęapspręsti veiklą, įskaitantdarbuotojų ir nuosavybėsiškeldinimą iš tos srities. Šiązoną gali kirsti plentas,geležinkelis ar vandens kelias susąlyga, kad jie nėra taip artiobjekto, jog trukdytų normaliaiobjekto eksploatacijai, ir jeiefektyviai suderinama eismokontrolė plentu, geležinkeliu arvandens keliu, kad, jei kiltųavarinė situacija, galima būtųapsaugoti gyventojų sveikatą iružtikrini saugą. Gyvenimas šaliauždraustosios zonos turėtų būtiuždraustas. Bet kokiu atveju,kilus būtinybei reikia būtipasiruošus perkelti gyventojus.Uždraustoje zonoje leidžiamaveikla, nesusijusi su reaktoriauseksploatacija su tam tikraisapribojimais, su sąlyga, kadnebus jokių pastebimų pavojųgyventojų sveikatai ir saugai.Uždrausta zona turi būti tokiodydžio, kad žmogus, būdamasdvi valandas bet kurioje jos ribųvietoje iš karto po dalijimosiproduktų išmetimo pradžiossuminė apšvitos dozė visamkūnui neviršytų 25 rem, arbasuminė dozė skydliaukėje dėljodo apšvitos, neviršytų 300 rem.Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 395Elektrinės aikštelė (YVL1.10)Atominės elektrinėsaikštelė apima maždaugvieno kilometro atstumąnuo objekto. Ji apibūdinamakaip vieta, kur, kaip taisyklė,leidžiama tik veikla, susijusisu atomine elektrine.Nuolatinis gyvenimasdraudžiamas, ir leidžiamastik labai ribotas darbuotojųar laisvalaikioapgyvendinimas. Leidimoturėtojas, atsakingas užatominės elektrinėseksploataciją, turisprendimo teisę visai veiklaitoje vietoje ir, jei yrabūtinybė, gali iš aikštelėspašalinti žmones,neturinčius leidimo, arneleisti tokiems žmonėmsįeiti. Elektrinės aikštelėjegali būti vykdoma kitokiaveikla, nesusijusi suobjektu, jeigu ji nekeliapavojaus elektrinėssaugumui. Aikštelę galikirsti eismo juosta, jeieismas yra mažas, ir jei,atsiradus būtinybei, jįgalima nukreipti kitur.Aikštelės lankymasleidžiamas, jeigu leidimoturėtojas turi galimybękontroliuoti lankytojųjudėjimą.Be to, bus priimtos administracinės ir techninės priemonės, kad būtų sumažintasradiologinis poveikis. Priemonės yra tokios:• Radioaktyvių šaltinių kontrolė. Bus naudojamos radioaktyviųjų medžiagųsandarumui užtikrinti reikalingos priemonės bei procedūros. Bus įdiegta daugbarjerų, kurie apsaugotų nuo radioaktyviųjų medžiagų patekimo į aplinką.• Radioaktyviųjų išmetimų kontrolė. Ji apima priemones bei veiklą, kurios busįdiegtos naujoje AE, kad galima būtų kontroliuoti radioaktyviuosius išmetimus įaplinką, kad būtų laikomasi nurodytų ribų.• Radioaktyviųjų išmetimų monitoringas. Bus įdiegtos radioaktyviųjų išmetimųtam tikruose emisijos taškuose matavimui reikalingos priemonės bei procedūros.• Aplinkos monitoringas. Bus įdiegtos priemonės ir procėdūros, reikalingosaplinkos radioaktyvumo lygiams matuoti, radiologinio poveikio gyventojųsveikatai ir <strong>aplinkai</strong> dėl radioaktyviųjų išmetimų iš naujosios AE vertinti.Smulkesnės poveikio sumažinimo priemonės bus išanalizuotos ir pagrįstos Saugumoanalizės ataskaitoje, kurioje bus įvertinti Techninio projekto aspektai.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 396
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3977.11 PLANUOJAMOS ŪKINĖS VEIKLOS GALIMO POVEIKIO APLINKAINORMALIOS EKSPLOATACIJOS SĄLYGOMIS APIBENDRINIMAS7.11.1 Radiologinio poveikio apibendrinimasKaip nurodoma PAV programoje, šis skyrius apibendrina radiologinio poveikioskirtingiems aplinkoms komponentams įvertinimą, kurį sąlygoja normali naujosios AEeksploatacija. Taip pat svarstomi ir kiti esami ir planuojami BEO, esantys Ignalinos AEsanitarinėje apsaugos zonojeRadiologinis poveikis <strong>aplinkai</strong> NAE normalaus eksploatavimo metu gali pasireikšti dėlradioaktyviųjų išmetimų į aplinką. Radionuklidų išmetimų į vandenį ir į orą vertinimasskirtingiems branduolinių reaktorių tipams pateiktas atitinkamai 7.1.2 ir 7.2.2 skyriuose.LAND 42-2007 (Valstybės žinios, 2007, Nr. 138-5693) nurodo principus, kaip turi būtiatliktas radiologinio poveikio <strong>aplinkai</strong> vertinimas. Vienas iš principų teigia, jog tuoatveju, kai apsaugos priemonės užtikrina pakankamą žmonių saugą, jos yra pakankamosir <strong>aplinkai</strong> bei gamtos ištekliams apsaugoti. Taigi, remiantis duomenimis apieradioaktyviuosius išmetimus į aplinką, buvo atlikti ir 7.10 skyriuje yra pateiktigyventojų galimos apšvitos skaičiavimai. Priklausomai nuo reaktoriaus tipo, galios irblokų skaičiaus, kritinės gyventojų grupės narių metinės dozės, sąlygojamosradioaktyvių išmetimų (į orą ir į vandenį), svyruoja nuo 8,7 iki 50,7 µSv. Nustatytaapribotoji dozės gyventojams yra 0,2 mSv (200 µSv) per metus. Taigi, dozėssąlygojamos naujosios AE normalios eksploataciją bus apie 4 kartus mažesnės neguapribotoji dozė. Tai reiškia, jog naujoji AE nesukels jokių kenksmingų sveikataipoveikių (pvz.: gyvenimo trukmės sutrumpėjimo ir kokybės pablogėjimo dėljonizuojančios radiacinės apšvitos, somatinių efektų, vėžinių ar genetinių susirgimų).Esamų ir planuojamų Ignalinos AE branduolinių įrenginių apžvalgaAbi potencialios aikštelės naujajai AE yra IAE pramoninėje aikštelėje su 3 km spinduliosanitarine apsaugos zona (SAZ). 2009 m. pabaigoje IAE bus visiškai sustabdyta. IAEeksploatacijos nutraukimui buvo pasirinkta nedelstino išmontavimo koncepcija.Vykdant IAE eksploatacijos nutraukimą, nauji BEO (branduolinės energetikos objektai)numatomi pastatyti IAE pramoninėje aikštelėje ir netoli jos esamų eksploatacinių ireksploatacijos nutraukimo metu susidarysiančių radioaktyviųjų atliekų (tik tam tikrųrūšių atliekų) kartu su panaudotu branduoliniu kuru tvarkymui, laikinajam saugojimui irlaidojimui.Esamos IAE eksploatavimo nutraukimas ir šių naujų BEO eksploatacija gali tęstis kelisdešimtmečius ar net ilgiau. Šios esamos ir naujos veiklos gali sąlygoti radiologinįpoveikį naujosios AE aikštelėse vykdant statybos darbus. Jau eksploatuojamosnaujosios AE radiologinis poveikis gali būti papildytas esamos ir naujos branduolinėsenergetikos veiklos radiologiniu poveikiu.Pagal galutinį IAE eksploatavimo nutraukimo planą (IAE ENPVG, 2004),eksploatavimo nutraukimo procesas yra suskaidytas į keliolika savarankiškųeksploatavimo nutraukimo projektų (ENP). Kiekvienas iš šių ENP yra procesas,apimantis tam tikrą veiklos sritį, apibrėžiantis darbus bei jų ypatybes ir suteikiantispradinius duomenis konkrečios veiklos organizavimui, saugos analizei ir poveikio<strong>aplinkai</strong> vertinimui. Siekiant, kad poveikio <strong>aplinkai</strong> vertinimas remtųsi patikima irdetalia informacija, kuri tampa galima tik vykdant konkretų ENP, IAE eksploatavimonutraukimo PAV programoje (IAE ENPVG, 2004) numatoma, kad PAV ataskaitos busrengiamos atskirai kiekvienam ENP. Kiekviena vėlesnio ENP PAV <strong>ataskaita</strong> turiatsižvelgti į ankstesnių ataskaitų rezultatus. Tokiu būdu bendras IAE eksploatacijos
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 398nutraukimo poveikis <strong>aplinkai</strong> būtų vertinimas ir kontroliuojamas remiantis naujausiainformacija, o poveikio <strong>aplinkai</strong> sumažinimo priemonės būtų adekvačios realiaisituacijai.Be eksploatavimo nutraukimo darbų Ignalinos AE esamuose BEO, eksploatavimonutraukimo projektas numato šių objektų statybas:• laikinoji panaudoto branduolinio kuro saugykla (LPBKS),• kietųjų atliekų tvarkymo ir saugojimo kompleksas (KATSK),• labai mažo aktyvumo radioaktyviųjų atliekų kapinynas (Landfill tipokapinynas),• trumpaamžių mažo ir vidutinio aktyvumo radioaktyvių atliekų paviršiniskapinynas.• tranšėjinio tipo buferinis kapinynas mažo aktyvumo atliekoms.Šiuo metu eksploatuojamą bitumuotų radioaktyviųjų saugyklą ateityje numatomapertvarkyti į kapinyną. 2006 m. pradėjo veikti skystų radioaktyviųjų atliekų (t.y.panaudotų jonų pakaitos dervų ir filtro nuosėdų cementavimo) sukietinimo įrenginys.Sukietintos atliekos bus laikinai saugomos IAE aikštelėje pastatytoje naujoje saugykloje,vėliau bus palaidotos paviršiniame trumpaamžių mažo ir vidutinio aktyvumoradioaktyviųjų atliekų kapinyne. Jau nuspręsta išplėsti esamą panaudoto branduoliniokuro saugyklą. 2006 m. VATESI papildė licencijos sąlygas ir leido saugyklojepapildomai saugoti dar 18 CONSTOR RBMK-1500 tipo konteinerių. Planuojama darviena modifikacija, padidinanti esamos saugyklos talpą dar 10 CONSTOR RBMK-1500tipo konteinerių.Ignalinos AE sanitarinės apsaugos 3 km spindulio zonoje naujai planuojami arnumatomi pertvarkyti esami branduolinės energetikos objektai (BEO) parodyti 7.11-1pav. BEO veiklos etapai (eksploatavimo, eksploatavimo nutraukimo, institucinėspriežiūros ir pan.) apibendrinti 7.11-2 pav.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 3997.11-1. pav. Ignalinos AE dabartinėje 3 km spindulio sanitarinėje apsaugos zonojeesantys ir planuojami branduolinės energetikos objektai.7.11-1 paveiksle pavaizduoti energetikos objektai:(1) – Esamos bitumuotų radioaktyviųjų atliekų saugykla ir nauja laikinoji sukietintųradioaktyviųjų atliekų (panaudotų jonų pakaitos dervų ir perlito nuosėdų) saugykla. Abisaugyklos yra IAE pramoninėje aikštelėje ir šiuo metu atskirų sanitarinės apsaugos zonų(SAZ) neturi. Uždarant IAE bitumuotų radioaktyviųjų atliekų saugyklą planuojama jątransformuoti į kapinyną. Rengiant PAV dokumentus, šiam kapinynui bus numatytosskirtingos SAZ.(2) – Ignalinos AE reaktorių blokai. IAE esamos SAZ dydis - 3 km spindulio zonaaplink reaktorių blokus.(3A) ir (3B) – Planuojamos naujos AE alternatyvios aikštelės Nr.1 ir Nr 2.(4) – Esama panaudoto branduolinio kuro (PBK) saugykla. Saugyklos projektenumatyta 1 km spindulio SAZ apie šį branduolinės energetikos objektą (BEO).Saugyklos projektinė SAZ patenka į IAE esamą IAE SAZ, todėl šiuo metu atskirai nėraišskiriama.(5), (6) – Nauja laikina PBK saugykla (LPBKS) ir kietųjų radioaktyviųjų atliekųapdorojimo ir saugojimo kompleksas (KAASK). Šie BEO bus greta vienas kito, jų SAZpersidengs, BEO sups bendra apsaugos tvora. PAV ataskaitose numatoma bendra, apie500 m pločio SAZ, abiems BEO.(7) – Viena iš pasiūlytų labai mažo aktyvumo radioaktyviųjų atliekų kapinyno aikštelių(pietinė). SAZ nenustatyta, preliminarūs pasiūlymai bus parengti ruošiant PAVdokumentus.(8) – Planuojamo mažo ir vidutinio aktyvumo radioaktyviųjų atliekų paviršiniokapinyno laidojimo rūsiai Stabatiškių aikštelėje. PAV ataskaitoje numatoma, kad SAZ
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 400turėtų apimti 300 m atstumą nuo kapinyno rūsių. PAV ataskaitoje numatomas kapinynoišplanavimas laikomas preliminariu ir turės būti detalizuotas rengiant techninį projektą(9) – Landfill kapinyno buferinė saugykla. Dabartinė IAE apsaugos tvora buspertvarkyta, kad būtų galima ją įtraukti į esamą IAE pramoninės aikštelės apsaugoszoną.Landfill kapinyno buferinė saugykaIgnalinos AENauja AEEsanti PBKSEksploatavimasEksploatavimo nutraukimasAktyvi institucinė priežiūraPasyvi institucinė priežiūraNauja LPBKSNaujas KAASKCementuotų RA saugyklaLabai mažo aktyvumo RA laidojimomoduliai (Landfill kapinynas)158 stat. (bitumuotų RA kapinynas)Mažo ir vidutinio akrtyvumo RApaviršinis kapinynas2000 2050 2100 2150 2200 2250 2300 2350M E T A I7.11-2 pav. Ignalinos AE dabartinėje 3 km spindulio sanitarinėje apsaugos zonojeesačių ir planuojamų branduolinės energetikos objektų veiklos pagrindiniai etapai.Planuojama, kad pirmas reaktoriau blokas bus pradėtas eksploatuoti ne vėliau nei 2015m. Taigi, bendras radiologinis poveikis dėl naujosios AE ir esamų bei planuojamųIgnalinos AE įrenginių, esančių IAE pramoninėje aikštelėje, yra apskaičiuotas 2015-iesiems. Naujosios AE eksploatacijos metu Ignalinos AE BEO radiologinis poveikis,sąlygojamas sandėliuojamų radioaktyvių atliekų radioaktyvaus skilimo ir PBK, tiktaimažės.Radioaktyviosios išmetos iš IAE SAZ esančių BEODozės, kurias sąlygoja faktiniai radionuklidų išmetimai į aplinką iš IAE aikštelės, yrapavaizduotos 7.11-3 paveiksle. Duomenys paimti iš (INPP, PTOot-0545-15). Galimadaryti išvadą, kad esamų BEO radioaktyviųjų išmetimų sąlygojamos dozės yra daugmažesnės už apribotąją dozę (0,2 mSv per metus). Nuo 1995 m išmetimų į vandenįsąlygojama dozė palaipsniui mažėja. Išmetimų į orą sąlygojama dozė bendru atveju yražymiai mažesnė. Išmetimų į orą dozės padidėjimas 2004 m. yra dėl I-131 išmetimo išIAE skystųjų atliekų apdorojimo komplekso (150 pastato).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 4017.11-3. pav. IAE SAZ esančių BEO radioaktyviųjų išmetimų į orą ir vandenįsąlygojama kritinės gyventojų grupės nario metinė efektinė dozė 1992–2007 m.laikotarpiu (IAE, PTOot-0545-14).Eksploatuoti IAE planuojama iki 2009 metų pabaigos. Konservatyviam IAEeksploatacijos (iki 2010 m.) išmetimų poveikiui prognozuoti pasirinktos pastarųjųseptynerių metų (1999–2006 m., kada vykdomas PBK perkėlimas) didžiausios dozės.Priimta, kad kritinės gyventojų grupės nario metinė efektinė dozė, kurią sąlygosradionuklidų išmetimai į orą, yra 1,9×10 -6 Sv (2004 m. apšvitos dozė), o efektinė dozė,kurią sąlygos radionuklidų išmetimai į vandenį, - 4,1×10 -6 Sv (2002 m. apšvitos dozė).IAE SAZ esančių BEO poveikio prognozė taip pat apima būsimų radionuklidų išmetimųsąlygotą poveikį vykdant tokią naujai planuojamą veiklą:• galutinai sustabdant IAE 1-ojo bloko reaktorių, iškraunant kurą, vykdantįrenginių deaktyvavimą ir pan. pagal taip vadinamą IAE eksploatacijosnutraukimo projektą U1DP0. U1DP0 veiklą planuojama įgyvendinti 2005-2012m.;• toliau eksploatuojant naują cementavimo įrenginį, skirtą skystų radioaktyviųjųatliekų sukietinimui ir laikinąją saugyklą, skirtą sukietintų atliekų saugojimui.Cementavimo įrenginys bus eksploatuojamas apie 14 metų. Projektinėlaikinosios saugyklos eksploatacijos trukmė yra apie 60 m.IAE SAZ esančių BEO prognozuojama radioaktyviųjų išmetimų sąlygojama gyventojųapšvita apibendrinta 7.11-4. paveiksle. Kaip matyti, prognozuojama metinė apšvitosdozė yra maža. Didžiausią dozės vertę (9,6×10 -6 Sv) daugiausiai lemia 2009 m.planuojamas 1-ojo energobloko įrenginių deaktyvavimas (3,6×10 -6 Sv) ir priimtaprielaida, kad IAE eksploatacija taip pat sąlygoja konservatyviai įvertintą dozę (6,0×10 -6Sv).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 4027.11-4. pav. IAE SAZ esančių BEO radioaktyviųjų išlakų ir nuotekų sąlygojamoskritinės gyventojų grupės nario metinės efektinės dozės prognozė.7.11-4 paveiksle pateikta prognozuojama apšvita neįvertina poveikio <strong>aplinkai</strong> dėlpanašios įrenginių deaktyvacijos 2-jame energobloke. Šiai veiklai bus rengiamasatskiras, taip vadinamas U2DP0 projektas. Radioaktyviųjų išmetimų sąlygoto poveikioį<strong>vertinimo</strong> šiuo metu nėra, todėl galimas tik apytikslis vertinimas. Planuojama, kad kuroiškrovimas iš 2-ojo energobloko, jau esant veikiančiai LPBKS, bus užbaigtas per keletąmetų po galutinio reaktoriaus sustabdymo. Lyginant su pirmuoju energobloku, antrojoenergobloko įrenginių deaktyvavimas galės būti pradėtas praėjus mažiau laiko pogalutinio reaktoriaus sustabdymo. Todėl išmetamų radionuklidų (trumpaamžių Mn-54,Fe-55, Co-58, Co-60, Cs-134 ir pan.) aktyvumas bus didesnis ir tai sąlygos didesnįpoveikį, nei panaši U1DP0 veikla. Priimama, kad 2-ojo energobloko įrenginiųdeaktyvavimas gali sąlygoti apie dvigubai didesnę kritinės gyventojų grupės nariometinę apšvitą (atskirais metais iki 8,0×10 -6 Sv vietoje 3,6×10 -6 Sv). Apibendrinant,galima prognozuoti, kad po 2015 metų IAE SAZ esančių BEO radioaktyviųjų išmetimųsąlygota kritinės gyventojų grupės nario metinė efektinė dozė bus mažesnė nei 1×10 -6Sv.Detalesnių radioaktyviųjų išmetimų poveikio <strong>aplinkai</strong> prognozių tolimesniems IAEeksploatacijos nutraukimo etapams šiuo metu nėra. Kaip numato IAE eksploatavimonutraukimo PAV programa, kiekvienas vėlesnis poveikio <strong>aplinkai</strong> vertinimas turėsatsižvelgti į ankstesnių studijų rezultatus.Radioaktyvieji išmetimai iš IAE SAZ naujai planuojamų BEOIš IAE SAZ naujai planuojamų BEO, radionuklidų išmetimus gali sąlygoti naujojokietųjų radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir saugojimo komplekso (KATSK)eksploatacija, naujas laikinas panaudoto branduolinio kuro saugojimo kompleksas(LPBKS) ir nauja paviršinio labai mažo aktyvumo radioaktyvių atliekų buferinėsaugykla. Šiems naujiems BEO buvo paruoštos PAV ataskaitos.Remiantis konservatyviai įvertinta metinės gyventojų grupės nario efektinės doze išKATSK, radioaktyvių išmetų sąlygojama dozė per atliekų išėmimo ir apdorojimo etapą(2010-2020 m.) yra 7,26×10 -6 Sv. Užbaigus radioaktyviųjų atliekų išėmimą iš IAEesamų saugyklų, radioaktyviosios išlakos ir gyventojų apšvita sumažės.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 403Konservatyviai vertinant, LPBKS sąlygota kritinės gyventojų grupės nario metinėefektinė dozė dėl radionuklidų išmetimų į orą neviršys 4,15×10 -7 Sv. Mažai tikėtinuPBK perkrovimo LPBKS kuro inspektavimo karštojoje kameroje (KIKK) atveju, galimapapildoma apšvita iki 1,67×10 -7 Sv. Tikimybė, kad PBK saugojimo laikotarpiukonteineriai gali prarasti sandarumą ir todėl kurą reikės perkrauti į kitą konteinerį, yranedidelė. Konteineris bus suprojektuotas kaip suvirinta dviejų barjerų sistema,užtikrinanti mažiausiai 50 metų saugią eksploataciją. Todėl KIKK eksploatacijosnereikėtų laikyti normaliai planuojama veikla.Konservatyviai įvertinus kritinės gyventojų grupės nario metinę efektinę dozę dėlradionuklidų išmetimų į orą iš buferinės saugyklos gauta, kad ji yra mažesnė negu0,04×10 -6 Sv.Paviršiniame mažo ir vidutinio aktyvumo radioaktyviųjų atliekų kapinyne buslaidojamos tik kietos arba sukietintos radioaktyviosios atliekos. Kapinyne nebusradioaktyviųjų atliekų apdorojimo įrenginių – atliekos į kapinyną bus atvežamosgalutinai apdorotos, supakuotos ir paruoštos laidoti. Radioaktyviųjų atliekų pakuotėsprivalės tenkinti priimtinumo laidoti paviršiniame kapinyne kriterijus. Numatoma, kadnormaliai eksploatuojant kapinyną, radionuklidai į atmosferą aerozoline ar dujine formanepateks. Kapinyno rūsių užpildymo metu veiks laikina rūsių drenažo sistema,radionuklidų išmetimų į aplinką taip pat nebus.Paviršinio labai mažo aktyvumo radioaktyviųjų atliekų kapinyno (Landfill) poveikio<strong>aplinkai</strong> vertinimas dar neatliktas. Galutinis IAE eksploatavimo nutraukimo planas (IAEENPVG, 2004), kapinyno koncepcija (J. Dahlberg, U. Bergström, 2004) ir preliminariųatliekų priimtinumo kriterijų parengimo studija (LEI, 2006) numato, kad kapinyne buslaidojamos tik kietos arba sukietintos radioaktyviosios atliekos. Kapinyne nebusradioaktyviųjų atliekų apdorojimo įrenginių – atliekos į kapinyną bus atvežamosgalutinai supakuotos ir paruoštos laidoti. Vežant atliekas į kapinyną ir jas laidojant,turės būti užtikrinta, kad radionuklidai būtų tinkamai izoliuoti nuo aplinkos.Planuojama, kad baigiant IAE eksploatacijos nutraukimą (apie 2030 m.), IAE esantibitumuotų radioaktyviųjų atliekų saugykla galės būti transformuota į kapinyną.Bitumuotų radioaktyviųjų atliekų kapinyno poveikio <strong>aplinkai</strong> vertinimas dar neatliktas.Kritinės gyventojų grupės nario didžiausios metinės efektinės dozės, sąlygotosradioaktyviųjų išmetimų (į orą ir vandenį) iš IAZ SAZ esamų ir planuojamų BEO,prognozė apibendrinta 7.11-1 lentelėje.7.11-1 lent. Radioaktyviųjų išmetimų poveikio prognozė (2015-iesiems).BEOEsamos Ignalinos AE BEOKATSKLPBKSKIKK (PBK perkrovimo metuLPBKS)Landfill kapinyno buferinėsaugyklaNaujoji AEIŠ VISORadioaktyviųjų išmetimų sąlygota dozė,mSv/metus1,00E-037,29Е-034,15Е-041,67E-043,77E-055,07E-025,19E-02Kaip matyti iš 7.11-1 lentelės, didžiausią indėlį 2015 metais į radioaktyviųjų išmetimųsąlygotą dozę įneša naujosios AE išmetimai.
Tiesioginės spinduliuotės poveikisKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 404IAE pramoninėje aikštelėje ir jos aplinkoje vykdomi radiacinių laukų monitoringorezultatai rodo, kad jonizuojančiosios spinduliuotės dozės galios padidėjimas yrastebimas lokaliai ir tik arti kai kurių radioaktyviųjų medžiagų tvarkymo įrenginių.Planuojamoje KAASK ir LPBKS aikštelėse, kurios yra apytikriai 1,5 km atstumu nuoIgnalinos reaktorių blokų, esamų sausojo tipo PBK saugyklų ir kitų BEO, atliktimatavimai rodo, kad gama spinduliuotės fonas šių aikštelių aplinkoje neišsiskiria išgama spinduliuotės fono, matuojamo už IAE esamos SAZ ribų. Vidutinė dozės galiosreikšmė atitinka IAE regiono dozės galios vidurkį.Tai reiškia, jog įtaka, sąlygojama tiesioginės apšvitos iš esamų Ignalinos AE BEO,nesukuria ypatingo poveikio didesniems nei apytikriai 1 km atstumams. Taigi, manoma,kad esamose SAZ ribose (3 km) radiologinis tiesioginės spinduliuotės sąlygojamaspoveikis visuomenei yra nereikšmingas ir toliau nenagrinėjamas.Radiologinio poveikio išvadosPriklausomai nuo reaktoriaus tipo, galios ir bendro NAE blokų skaičiaus, metinėskritinės gyventojų grupės narių dozės, sąlygotos radionuklidų išmetimų į aplinką (į orąbei vandenį), svyruoja nuo 8,7 iki 50,7 µSv (nuo 0,0087 iki 0,0507 mSv). Esamos SAZribose radiologinis poveikis dėl tiesioginės radiacijos yra nereikšmingas.Numatyta, jog 2015-aisiais (kai naujoji AE jau bus pastatyta) bendra metinė efektyvikritinės gyventojų grupės nario dozė, sąlygojama radionuklidų išmetimų į aplinką išnaujosios AE ir esamų bei naujųjų Ignalinos AE BEO, esančių dabartinės SAZ (3 kmspindulio) ribose, bus mažesnė negu 5,2×10 -5 Sv (0,052 mSv). Nustatytoji apribotojidozė gyventojams yra 0,2 mSv per metus. Taigi, bendra metinė dozė 2015-aisiaisnormalios BEO, esančių SAZ, eksploatacijos metu bus apie 4 kartus mažesnė neiapribotoji dozė.7.11.2 <strong>Poveikio</strong> Drūkšių ežerui apibendrinimas7.11.2.1 NAE aušinimo vandens poveikisIš naujosios AE į Drūkšių ežerą išleidžiamas aušinamo vandens kiekis priklauso ne tiknuo pagaminamos elektros energijos, bet ir nuo pasirinktos aušinimo sistemos.Tiesioginėje aušinimo sistemoje visa šiluma išleidžiama į ežerą, tuo tarpu aušinimobokštų atveju tik maža šilumos <strong>dalis</strong> patenka į ežerą, o didžioji <strong>dalis</strong> išsisklaido ore.Remiantis skaičiavimo rezultatais ir ekspertų įvertinimais galima daryti išvadą, kadekologiškai priimtina šiluminė ežero apkrova bus maždaug 3 200 MW išleista . Tokiosšiluminės apkrovos atveju ežero ekosistemai nebus žymaus poveikio, lyginant sudabartine ežero būkle. Esant didesnei šiluminei apkrovai, poveikis ežero ekosistemaibus aiškus ir žymus.Jei šiluminė apkrova bus nereikšminga (aušinimas vyks tik aušinimo bokštuose), ežerotemperatūra sugrįš prie gamtinio lygio, ir tai gali šiek tiek pagerinti gyvenimo sąlygasrūšims, mėgstančioms vėsų vandenį. Tačiau sąlygų ar rūšių sudėties sugrįžimo ikibūklės, buvusios prieš IAE eksploatacijos pradžią, nesitikima. Jei bendras intensyvuseutrofikacijos procesas tęsis, šios alternatyvos rezultatas taip pat gali būti mažasdeguonies kiekis laikotarpiu, kai ežeras būna padengtas ledu. Iš šio požiūrio taškonedidelis ežero šildymas gali net būti naudingas <strong>aplinkai</strong>. Taigi, ši galimybė gali turėtiskirtingą poveikį ežero ekosistemai: tai geriausias pasirinkimas, kai galvojama apieežero šildymą, bet gali privesti prie iš dalies neigiamo poveikio dėl deguoniessumažėjimo, jei ežero eutrofikacija tęsis.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 405Dabartinis aušinančio vandens išleidimo kanalas yra geriausia alternatyva, kaikriterijumi laikoma šildoma sritis. Tačiau skirtingos išleidimo kanalo vietos skiriasinelabai smarkiai. Dabartinė AE išleidimo vieta leidžia vėsinamam vandeniuipasiskirstyti efektyviai į pagrindinę ežero dalį, ir vėsinimas vyksta ir dėl šilumosapykaitos į orą, ir vandeniui maišantis su vėsesniu ežero vandeniu. Pietinė išleidimovieta yra labiau apribota ir seklesnė, ir tai maišo šiltam išleidžiamam vandeniuisusimaišyti su vėsesniu ežero vandeniu, todėl sumažėja paviršinė sritis, kur vykstavėsinimas oru. Taigi, dėl pietinio išleidimo kanalo atsirastų žymesni sušilimo ireutrofikacijos poveikiai pietinei ežero daliai, nei pasirinkus kitas išleidimo kanalogalimybes.Išleidimo kanalo padalinimas į dvi vietas nėra žymiai geresnis sprendimas, nei dabartinėišleidimo galimybė, lyginant vidutinį sušildomų sričių dydį.Gilaus aušinančio vandens paėmimo galimybės modeliavimo metu šalto vandenssaugykla gilesnėje ežero vietoje sumažėjo pačioje modeliavimo pradžioje, po ko iš giliaipaimamo vandens temperatūra nesiskyrė nuo temperatūros dabartinės paėmimoalternatyvos sąlygomis. Be to, gilaus paėmimo alternatyvos atveju po ežerotemperatūrinio gradiento pažeidimo padidėja šiltesnio vandens susimaišymasgilesniuose sluoksniuose, ir taip padidėja bendras šilumos kiekis ežere. Rezultate gilauspaėmimo alternatyvos atveju paviršiaus temperatūra pakiltų visame ežere šiltuojulaikotarpiu, lyginant su dabartine paėmimo alternatyvos.Pagrindiniai naujosios AE eksploatacijos hidrologiniai poveikiai yra nuostoliai dėlgaravimo, atsirandantys, kai pašildytas aušinantis vanduo perduoda šilumos apkrovą įorą garavimo metu. Bendri nuostoliai priklauso nuo elektrinės veikimo ir aušinimometodo pasirinkimo.Įprastais hidrologiniais metais nesitikima, kad vidutinis ežero lygis nukris žemiaunormos dėl naujosios AE, taigi hidrologiniai poveikiai ežerui ir jų pasekmės laikominedideliais. Retais trejų iš eilės einančių sausų metų periodais ežero lygis nukristųžemiau normos ir galbūt pasiektų mažiausią leidžiamą lygį. Kadangi vandens tūris irežero paviršiaus plotas net šiuo atveju sumažėtų tik sąlyginai, hidrologiniai poveikiaiežerui gali būti laikomi mažais net tokio reto įvykio atveju.Modeliavimo metu, naudojant tris skirtingus naujosios AE šiluminės apkrovos lygius,taip pat buvo ištirtas aušinimo vandens nuotekų poveikis žiemos metu susidarančio ledobūklei. Jei šiluminė apkrova bus 2230 MW išleista , neapledėjęs plotas būtų netolinaujosios AE išleidimo vietos. Kai kuriais atvejais, apskritai priklausomai nuotemperatūros žiemos metu, poveikis ledo dangai būtų žymus, ypač, jei šiluminėsapkrovos viršytų 3160 MW išleista . Dėl 4460–6310 MW išleista šiluminių apkrovųpagrindinė ežero <strong>dalis</strong> ilgiau nepasidengtų ledu, prasidėjus žiemai. Apskritai poveikisledo dangai būtų mažesnis pietinėje ir vakarinėje ežero dalyse, lyginant su likusia ežerodalimi.7.11.2.2 Naujosios AE nuotekų poveikiaiBiogeninių medžiagų apkrova iš naujosios AE sudarys tik 4-8 % visos biogeniniųmedžiagų apkrovos, išleidžiamos iš <strong>Visagino</strong> naujojo nuotekų valymo įrenginio. Taigi,biogeninių medžiagų apkrova iš naujosios AE yra maža, lyginant su visa apkrovaDrūkšių ežerui, patenkančia iš kitų šaltinių (tokių, kaip <strong>Visagino</strong> buitinės nuotekos irgamtiniai nuotėkiai). Taigi, naujosios AE poveikis vandens kokybei ir eutrofikacijailaikomas nereikšmingu, ir jo negalima atskirti nuo bendro eutrofikacijos vystimosiežere.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 406Nuotekos, susidarančios dėl apdorojimo ir techninių procesų, bus apdorojamos,priklausomai nuo nuotekų kokybės, mechaninėmis, cheminėmis arba biologinėmispriemonėmis, remiantis taisyklėmis ir įstatymais. Nuotekos susidarančios techniniovandens gamybos proceso metu, bus neutralizuotos. Bus pašalinti galimi naftosproduktų likučiai. Skystos atliekos iš kontroliuojamos zonos bus apdorojamos skystųradioaktyviųjų atliekų apdorojimo komplekse. Apskaičiuota, kad apdorotų nuotekųpoveikis ežerui bus minimalus ir priimtinas. Tačiau šis poveikis bus stebimas, ir jeiatsiras nepriimtinų pasekmių, nuotekų apdorojimas bus patobulintas.7.11.2.3 GamtovaizdisDrūkšių ežero baseino gamtovaizdis pasikeitė dėl IAE, <strong>Visagino</strong> miesto ir susijusiosinfrastruktūros statybos bei eksploatacijos.Naujosios AE statyba šalia IAE nepadarys didesnio poveikio gamtovaizdžio nykimui irnepažeis gamtinių ir antropogeninių teritorijų santykio. Todėl poveikis Drūkšių ežerogamtovaizdžiui ir jo apylinkėms nebus žymus.7.11.2.4 Kultūrinis paveldasNesitikima jokio poveikio kultūros paveldui ar objektams, susijusiems su Drūkšių ežeru.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 4077.12 A<strong>LT</strong>ERNATYVŲ PALYGINIMAS7.12.1 Bendroji <strong>dalis</strong>Šioje PAV ataskaitoje buvo įvertintos šios naujos atominės elektrinės Lietuvojeįgyvendinimo alternatyvos :• Branduolinių reaktorių technologinės alternatyvos (visi reaktoriai yra III arba III+kartos):o suslėgto vandens reaktorius (PWR);o verdančio vandens reaktorius (BWR);o suslėgto sunkiojo vandens reaktorius (HWR).• Galios alternatyvos:o Energijos gamyba daugiausiai iki 3400 MW e .• Vietos alternatyvos:o aikštelė Nr. 1 – IAE rytinėje pusėje;o aikštelė Nr. 2 – IAE vakarinėje pusėje.• Aušinimo alternatyvos:o Tiesioginis aušinimas:• Skirtingos paėmimo ir išleidimo kanalų vietų alternatyvos:o Netiesioginis aušinimas:• šiuo metu naudojamas paėmimas;• giluminis paėmimas;• vakarinis paėmimas;• šiuo metu naudojamas išleidimas;• pietinis išleidimas.• šlapio aušinimo bokštai;• sauso aušinimo metodai;• mišrūs aušinimo bokštaiŠių alternatyvų poveikio <strong>aplinkai</strong> skirtumai yra trumpai apibendrinti tolesniuoseskyriuose.7.12.2 Alternatyvų palyginimas7.12.2.1 Palyginimo lentelės7.12-1 ir 7.12-2 lent. yra apibendrintas svarbiausias poveikis <strong>aplinkai</strong>, atsižvelgiant įskirtingas alternatyvas, kurios buvo įvertintos. Po to einančiuose skyriuose yraaptariamos ir lyginamos skirtingos aikštelių bei techninės alternatyvos.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 4087.12-1 lent. Įvairių alternatyvų svarbiausio poveikio <strong>aplinkai</strong> statybos metu suvestinė.STATYBOSETAPASAtominėselektrinėsstatybaPaviršiniaivandenysŠiek tiekišaugs nuotekųsąlygojamaapkrova, betrekonstruotųnuotekųvalymoįrenginiųpajėgumai yrapakankami.Klimatas ir orokokybėLaikinas vietinisdulkių poveikis.Dulkiųsusidarymasneturės reikšmingopoveikio orokokybei užstatybos aikštelės.Gruntinisvanduo,geologija irdirvožemisDideli žemėskasimo darbai,tačiau žemė jaubuvo stipriaipaveikta žmoniųveiklos abejoseaikštelėse.Jokio neigiamopoveikiogruntiniamvandeniui.Biologinė įvairovėGalimas reikšmingasneigiamas poveikis ūdrų(Lutra lutra) ir nendriniųlingių (Circusaeruginosus)populiacijoms (Natura2000 – zonosskiriamosiomsvertingoms rūšims, ūdrayra įtraukta į ES Arealųdirektyvos IV priedą),jeigu bus pasirinkta 2aikštelė, gali būtisumažintas iki priimtinolygio.Gamtovaizdis,žemėnauda irkultūrinispaveldasNežymusgamtovaizdžiopokytis. Jokiųreikšmingųskirtumų tarpalternatyviųaikštelių nėra.Jokių pokyčiųžemėnaudosapribojimųsferoje nėra neivienojeaikštelėje.Socialinė -ekonominėaplinkaReikšmingasteigiamaspoveikis regionoekonomikai irvisuomenei tiekLietuvoje, tiekLatvijoje:- Reikšmingaspoveikisužimtumui.- Padidėjęsilgalaikioapgyvendinimoir paslaugųporeikis.VisuomenėssveikataGarsai išstatybųaikštelėsneviršys 55decibelųapytiksliai 850metrų atstumunuo statybųvietos centro.Triukšmasneviršys leistinolygio.Galimas reikšmingasneigiamas poveikisnendrinių lingių (Circusaeruginosus) ir švygždų(Porzana porzana )populiacijoms (Natura2000 zonosskiriamosiomsvertingoms rūšims), jeigubus pasirinkta 1 aikštelė,gali būti sumažintas ikipriimtino lygio.AE statybaireikalingųdarbuotojų išužsienio imigracija,įvairiapusispoveikis vietineivisuomenei.Kitas neigiamas poveikisabiejose aikštelėse nėrareikšmingas biologineiįvairovei arba jis gali būtisumažintas iki priimtinolygio.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 409STATYBOSETAPASSusijusiosinfrastruktūrosstatybaReikalingųaušinimokonstrukcijųstatybaPaviršiniaivandenys<strong>Poveikio</strong> nėra.Naujo imtuvostatymasaikštelėje Nr. 2gali sukeltilaikinąvandensdrumstumąartimojeaplinkoje.Jeigu naujasišleidimas busreikalingasabiejų aikšteliųalternatyvųatveju, statybagali sukeltilaikinąvandensdrumstumą.Klimatas ir orokokybėLaikinas vietinisdulkių poveikis,nereikšmingas<strong>Poveikio</strong> nėra.Gruntinisvanduo,geologija irdirvožemisNaujųprivažiavimokelių ir kitosreikalingosinfrastruktūrosstatyba daryspoveikį gruntuiatliekantreikalingusžemės darbus.Reikšmingopoveikio nėra.Biologinė įvairovėReikšmingo poveikionėra.Galimas reikšmingasneigiamas poveikis ūdrų(Lutra lutra ) ir nendriniųlingių (Circusaeruginosus )populiacijoms (Natura2000 – zonosskiriamosios vertingomsrūšims, ūdra yra įtraukta įES Arealų direktyvos IVpriedą), jei bus pasirinktaantroji aikštelė, gali būtisumažintas iki priimtinolygio.Gamtovaizdis,žemėnauda irkultūrinispaveldasReikšmingopoveikio nėra,nes naujųperdavimo linijųmaršrutai irelektros stulpainėra būtini.Reikšmingopoveikio nėra.Socialinė -ekonominėaplinkaReikšmingasteigiamas poveikisregionineiekonomikai irvisuomeneiLietuvoje beiLatvijoje.Reikšmingasteigiamas poveikisregionineiekonomikai irvisuomeneiLietuvoje beiLatvijoje.VisuomenėssveikataTriukšmasneviršys leistinolygio.Triukšmasneviršys leistinolygio.Neapdorotasvanduo irnuotekosReikšmingųpoveikių nėra.<strong>Poveikio</strong> nėra. <strong>Poveikio</strong> nėra. Gruntiniovandens kiekispakankamas.Nauji svarbūs<strong>Poveikio</strong> nėra. <strong>Poveikio</strong> nėra. <strong>Poveikio</strong> nėra. <strong>Poveikio</strong> nėra.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 410STATYBOSETAPASTransportavimasir eismasPaviršiniaivandenys<strong>Poveikio</strong> nėra.Klimatas ir orokokybėEismas keliuosepadidins išmetas įorą naujos AEstatymo metu.Eismosąlygojamosišmetos statybosmetu buvoįvertintos irnustatyta, kadilgalaikioreikšmingopoveikio vietos orokokybei nėra.Gruntinisvanduo,geologija irdirvožemisįrenginiai arvamzdynai nėrabūtini.<strong>Poveikio</strong> nėra.Biologinė įvairovėGalimas neigiamaspoveikis raudonpilvėmskūmutėms (Bombinabombina ) irskiauterėtiesiemstritonams (Trituruscristatus ) turi būtisumažintas, pasirinkusaikštelę Nr. 2. Jeigu buspasirinkta aikštelė Nr. 1,būtinos poveikiosumažinimo priemonėsraudonpilvėmskūmutėms. Šios rūšys yragriežtai saugomos ESlygiu (įtrauktos į ESArealų direktyvos IVpriedą).Gamtovaizdis,žemėnauda irkultūrinispaveldas<strong>Poveikio</strong> nėra.Socialinė -ekonominėaplinkaPadidėjusio eismovietinis/regioninispoveikis.VisuomenėssveikataEismo keliamastriukšmasneviršys 55decibelų 80-100m atstumu nuomagistralėscentro.Triukšmasneviršys leistinolygio.Galimastransportoavarijųskaičiauspadidėjimas dėldidesnio eismointensyvumo.Nėra tikimasijokio reikšmingopoveikio dėleismosąlygojamųišmetų.7.12-2 lent. Įvairių alternatyvų svarbiausio poveikio <strong>aplinkai</strong> eksploatavimo metu suvestinė.EKSPLOATAVIMOETAPASVandenysKlimatas iroro kokybėGruntiniaivandenys,geologija irdirvožemisBiologinė įvairovėKraštovaizdis,žemėnauda irkultūrinis paveldasSocialinėekonominėaplinkaVisuomenėssveikataNaujos atominės Drūkšių ežeras Reikšmingo Reikšmingo Išleidžiamas aušinimo Elektrinė bus Užimtumas Reikšmingo
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 411EKSPLOATAVIMOETAPASelektrinėseksploatavimasRadioaktyviųjųmedžiagų išmetosAušinimo vanduoir nuotekosVandenysnaudojamasaušinimui ir kaipneapdorotovandens šaltinis.Reikšmingopoveikio nėra.Šiluminis krūvis,tenkantis Drūkšiųežerui, jeigunaudojamastiesioginisaušinimas. EžerasKlimatas iroro kokybėpoveikionėra.Reikšmingopoveikionėra.Išmetimaisudaro tikdidžiausiųleidžiamųverčių dalį.<strong>Poveikio</strong>nėra.Gruntiniaivandenys,geologija irdirvožemispoveikionėra.<strong>Poveikio</strong>nėra.<strong>Poveikio</strong>nėra.Biologinė įvairovėvanduo gali paveiktibiologinę įvairovę.Kraštovaizdis,žemėnauda irkultūrinis paveldasmatoma tik iš keliųežero pakrantėsvietų. Nežymusgamtovaizdžiopokytis, jokioreikšmingo skirtumotarp aikštelėsalternatyvų.Esama sanitarinėapsaugos zonanebus plečiama,nėra tikimasi pokyčiųžemėnaudosapribojimų arnorminių aktų sferojeaplinkinėseteritorijose abiejoseaikštelėse.Socialinėekonominėaplinkaapytiksliai 500žmonių.Reikšmingasteigiamas poveikisregionineiekonomikai irvisuomenei Lietuvojebei Latvijoje.Visuomenėssveikatapoveikio nėra.<strong>Poveikio</strong> nėra. Nesusijęs <strong>Poveikio</strong> nėra. Reikšmingopoveikio nėra.Ženkliųradioaktyviųjųišmetų baimė galikelti nerimą irpaveikti saugumojausmą, jokiųdidesnių pokyčiųesamai situacijainėra.Galimo reikšmingoneigiamo poveikio Drūkšiųežero Natura 2000 –zonosskiriamosioms vertingomsrūšims bei kitomsbiologinės įvairovėsReikšmingo poveikionėra.Apledėjimo sąlygųpasikeitimas galipaveikti žvejybosgalimybes tamtikrose vietose.Reikšmingopoveikio nėra.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 412EKSPLOATAVIMOETAPASVandenysekologiniu požiūriugali netoleruotipastebimaididesnio šiluminiokrūvio negu IAEsukeliamojo.Toleruotinašiluminė ežeroapkrova 3200MW išmesta.Naujas giluminisimtuvas neatneštųpastebimosnaudos. Naujasvakarinis imtuvasaikštelėje Nr. 2atneštų nežymiosnaudos.Klimatas iroro kokybėGruntiniaivandenys,geologija irdirvožemisBiologinė įvairovėvertybėms negali būtiišvengta, jei šiluminėapkrova, viršijanti 3200MW išmesta. , pateks į ežerą.Teigiamas poveikis ypačpaukščių faunos biologineiįvairovei, kadangi ežerodalys pastoviai žiemosmetu būtų neužšalusios.Kraštovaizdis,žemėnauda irkultūrinis paveldasSocialinėekonominėaplinkaŽvejyba galima, jokiopoveikio bendramsugavimui. Rūšinėsudėtis galipasikeisti, jei didelisaušinimo vandenskiekis busišleidžiamas įDrūkšių ežerą.Reikšmino poveikionėra.VisuomenėssveikataNaujas pietinisišleistuvas sąlygosdidesnį pietinės irrytinės Drūkšiųežero dalių įšilimąir ten paspartinseutrofikacija.Padalintasišleistuvasneatneštų žymiosnaudos.Vandens kiekis buspakankamas visųaušinimosprendimų atvejais.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 413EKSPLOATAVIMOETAPASVandenysMaksimali 3400MW elektrosenergijos gamybosgalia yra galimaderinant tiesioginįaušinimą suaušinimo bokštais.Klimatas iroro kokybėGruntiniaivandenys,geologija irdirvožemisBiologinė įvairovėKraštovaizdis,žemėnauda irkultūrinis paveldasSocialinėekonominėaplinkaVisuomenėssveikataApdorotastechninis vanduo,turintis druskų, busišleidžiamas įDrūkšių ežerą, betjokio reikšmingopoveikionesitikima.Triukšmas <strong>Poveikio</strong> nėra. <strong>Poveikio</strong>nėra.Radioaktyviųjųatliekų tvarkymasir laidojimasKitos atliekos irchemikalaiEismas irtransportavimas<strong>Poveikio</strong> nėra.<strong>Poveikio</strong> nėra.<strong>Poveikio</strong> nėra.<strong>Poveikio</strong>nėra.<strong>Poveikio</strong>nėra.Reikšmingopoveikionėra.<strong>Poveikio</strong>nėra.<strong>Poveikio</strong>nėratinkamaitvarkant irlaidojant.Busvykdomosatskiros PAVprocedūros.<strong>Poveikio</strong>nėratinkamaitvarkant irlaidojant.<strong>Poveikio</strong>nėra.<strong>Poveikio</strong> nėra. <strong>Poveikio</strong> nėra. Reikšmingo poveikionėra.<strong>Poveikio</strong> nėra. <strong>Poveikio</strong> nėra. <strong>Poveikio</strong> nėratinkamai tvarkant irlaidojant.Bus vykdomosatskiros PAVprocedūros.<strong>Poveikio</strong> nėra. <strong>Poveikio</strong> nėra. <strong>Poveikio</strong> nėratinkamai tvarkant irlaidojant.Galimas neigiamas poveikisraudonpilvėmskūmutėms(Bombina<strong>Poveikio</strong> nėra.Padidėjusio eismoregioninis/vietinispoveikis.Reikšmingopoveikio nėra.Bus vykdomosatskiros PAVprocedūros.<strong>Poveikio</strong> nėratinkamai tvarkantir laidojant.Eismo keliamastriukšmasneviršys 55
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 414EKSPLOATAVIMOETAPASVandenysKlimatas iroro kokybėGruntiniaivandenys,geologija irdirvožemisBiologinė įvairovėbombina) irskiauterėtiesiemstritonams(Triturus cristatus)turi būti sušvelnintas, jeigupasirinkta antroji aikštelė.Jei bus pasirinkta aikštelėNr. 1, poveikiosušvelninimo priemonės yrabūtinos raudonpilvėmskūmutėms. Šios rūšys yragriežtai saugomos ES lygiu(įtrauktos į ES Arealųdirektyvos IV priedą).Kraštovaizdis,žemėnauda irkultūrinis paveldasSocialinėekonominėaplinkaVisuomenėssveikatadecibelų 80-100m atstumu nuomagistralėscentro. Triukšmasneviršys leistinolygio.Nesitikimareikšmingopoveikio dėleismosąlygojamųišmetų.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 4157.12.2.2 Branduolinių reaktorių technologinės alternatyvosNaujajai AE Lietuvoje pasirinktas reaktoriaus tipas arba tipai turi būti saugūs, turinaudoti patvirtintas technologijas ir neatsilikti nuo naujausių branduolinės technologijospasiekimų. Pasirinktas reaktoriaus tipas turi atitikti saugos ir kitus Lietuvos norminiųaktų ir standartų bei tarptautinių standartų reikalavimus.Saugos reikalavimai, nustatyti suslėgto vandens reaktoriams (PWR), verdančio vandensreaktoriams (BWR) ir suslėgto sunkiojo vandens reaktoriams (HWR), jų saugos lygis,poveikiai <strong>aplinkai</strong> ir socialinei – ekonominei <strong>aplinkai</strong> vieni nuo kitų žymiai nesiskiria.Taip pat nėra pastebimų skirtumų šviežio kuro vežimo, saugojimo ir tvarkymo,galutinio radioaktyviųjų atliekų laidojimo ir saugojimo srityse. Suslėgto sunkiojovandens reaktorius (CANDU) reikalauja žymiai didesnio kuro kiekio ir tuo būdu jamesusidaro didesnis panaudoto branduolinio kuro (PBK) kiekis. Tačiau CANDUreaktoriaus panaudotame branduoliniame kure esančių radionuklidų aktyvumas gerokaimažesnis nei PBK iš kitų reaktorių. Šiam reaktoriui taip pat reikalingas sunkusisvanduo, kuris turėtų būti importuojamas. Suslėgto vandens reaktorius mažais kiekiais įaplinką išskiria borą.7.12.2.3 Elektros energijos gamybos galios alternatyvosMažiausias reaktorius, įtrauktas į poveikio <strong>aplinkai</strong> vertinimą, yra 600 MW e galios, odidžiausias - 1 700 MW e galios. Maksimali 3 400 MW e elektros energijos gamybosgalia buvo nustatyta remiantis ateities elektros energijos poreikio scenarijais irapribojimais, kuriuos nustatė esamos aikštelės ir infrastruktūra. Tikslus statomos NAEdydis ir galia priklauso nuo pasirinkto reaktoriaus tipo ir tiekėjo bei nuo, pavyzdžiui,esamų aikštelių techninių ir aplinkos apribojimų.Planuojamos maksimalios 3 400 MW e elektros energijos gamybos galios poveikiai,priklausantys nuo pasirinkto reaktoriaus, reaktorių skaičiaus ir aušinimo sprendimų,kaip vienintelės apkrovos, tenkančios <strong>aplinkai</strong>, kuri praktikoje keičiasi tiesiogiaiproporcingai elektros energijos gamybos galiai, yra reikalingas aušinimo vandenskiekis. Kadangi yra nustatyta viršutinė riba pašildyto aušinimo vandens kiekiui, kurįDrūkšių ežeras gali ekologiniu požiūriu toleruoti (kaip aptarta 7.1 skyriuje), būtinarealizuoti kitus aušinimo sprendimus, derinant su tiesioginiu aušinimu, panaudojantDrūkšių ežerą.Elektros energijos galia ir tuo būdu NAE dydis įtakoja transportuojamų ir NAE statybosbei eksploatacijos metu naudojamų medžiagų bei susidariusių atliekų kiekį, darbininkųskaičių, taigi ir eismo apimtį ir socialinį - ekonominį projekto poveikį. NAE dydisnedarys ženklaus poveikio nei perdavimo linijoms, nes esami elektros stulpai buvopradžioje numatyti keturiems RBMK reaktorių blokams, nei kitai reikalingaiinfrastruktūrai.NAE dydis įtakoja radioaktyviųjų išmetų kiekį normalios eksploatacijos metu, bet šispoveikis gali būti laikomas nereikšmingu, nes sukeltos dozės bus žymiai mažesnės negunustatyta apribotoji dozė netgi didžiausio NAE dydžio atveju.7.12.2.4 Vietos alternatyvosYra dvi naujos AE vietos alternatyvos. Aikštelė Nr. 1 yra esamos IAE rytinėje pusėje,aikštelė Nr. 2 – IAE vakarinėje pusėje. Abi aikštelės ribojasi su IAE aikštele.Šiame poskyryje yra pateiktas alternatyvių aikštelių aplinkos sąlygų palyginimas beipoveikių <strong>aplinkai</strong> palyginimas, kuriuos gali sąlygoti alternatyvios aikštelių vietos.
Alternatyvių aikštelių aplinkos sąlygų palyginimasKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 416Alternatyvių naujosios AE statybos ir eksploatavimo aikštelių palyginimas yraišplėtotas PAV ataskaitos rengėjo. Palyginimo tikslas – identifikuoti alternatyviųaikštelių aplinkos teigiamas ir neigiamas savybes. Techninės priemonės, kurių pagalbabūtų galima eliminuoti neigiamas aplinkos savybes, bei kaip aikštelių aplinkos savybėsgali įtakoti naujos AE saugą, šioje PAV ataskaitoje nėra nagrinėjamos. Šie klausimaiišsamiai bus išnagrinėti naujos AE techniniame projekte bei saugos analizės ataskaitoje.Alternatyvių aikštelių sąlygos palygintos skirstant jas į klases pagal kiekvienąanalizuojamą parametrą (0 – nepriimtina, 1 – vidutiniškai ir 2 – priimtina). Apibendrintialternatyvių naujosios AE aikštelių nr. 1 ir nr. 2 sąlygų palyginimai pateikti 7.12-3lentelėje.
7.12-3 lent. Alternativių aikštelių aplinkos sąlygų palyginimasCharakteristika1.1. Inžinerinėsgeologinės sąlygosKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 417Aikštelė nr. 1 Aikštelė nr. 2Apibūdinimas1. Geologinės sąlygosŽmogus išdirbo dirvožemį, kuris susideda iš glacigeniniovidutinio palstiškumo priemolio, iškylančio į žemės paviršių.Aikštelė detaliai ištiriama ir dirvožemio ypatybės patvirtinamos.Žmogaus išdirbtas dirvožemis yra nederlingas ir turi būtiperkeltas į kitą vietą. Pakankamo tankumo ir stiprumoglacigeniniai dirvožemiai aptinkami žemiau žmogaus išdirbtosžemės 1 – 6 metrų gylyje (7.5 skyrius). Aukšto tankumodirvožemio slūgsojimas suteikia stabilų pagrindą pastatopamatams.1.2. Geomorfologija Aikštelės reljefas buvo pakeistas ankstesnių statybos darbųmetu. Žemės paviršius buvo išlygintas lengvai paslenkant įšiaurės vakarus. Žemės paviršiaus aukštis virš jūros lygiosvyruoja tarp +143 ir 149 m.1.3. GeotechninėssąlygosAikštelėje neaptikta jokių nepalankių geologinių procesų.Dirvožemio geotechninės sąlygos yra tinkamos stabiliemspamatams.Klasifikavimas 3) Apibūdinimas Klasifikavimas 4)2 Žmogus išdirbo dirvožemį, kuris susideda iš glacigeniniovidutinio plastiškumo rudojo priemolio, pastebimo žemiauderlingo aikštelės dirvožemio sluoksnio. Dirvožemio ypatybesištyrė iki 20 metrų gylio. Kai kuriose aikštelės vietose žmogausišdirbto dirvožemio sluoksnio storis siekia 10 metrų (7.5skyrius). Pakankamo tankumo ir stiprumo glacigeniniaidirvožemiai, kurie suteikia pagrindą pamatams pasirodo esantysžemiau žmogaus išdirbto dirvožemio.2 Aikštelėje yra keletas 3 – 6 m aukščio kalvelių. Žemės paviršiusbuvo pakeistas Ignalinos AE statybos darbų metu. Teritorijospaviršius turi lengvą reljefo pažemėjimą (aukštis virš jūros lygio153.1 – 152.2) link šiaurės. Kai kurios drėgnos aikštelės vietosyra užpelkėjusios.2 Aikštelėje neaptikta jokių nepalankių geologinių procesų,išskyrus pelkėjimą mažuose plotuose. Dirvožemio geotechninėssąlygos yra tinkamos stabiliems pamatams.Išvada: Pagal turimą informaciją apie geologines, geomorfologines ir geotechninės sąlygas, aikštelės Nr. 1 sąlygos yra palankesnės1122. Hidrogeologinės sąlygos3) 2 – priimtina, 1 – vidutiniškai, 0 – nepriimtina, * – netinkamas esamoje situacijoje4) 2 – priimtina, 1 – – vidutiniškai, 0 – nepriimtina, * – netinkamas esamoje situacijoje
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 418CharakteristikaAikštelė nr. 1 Aikštelė nr. 2Apibūdinimas2.1. Gruntinis vanduo Gruntinio vandens lygis yra sezoniškai aukštas, po didelių liūčiųir nutirpus sniegui gruntinio vandens lygis yra arti žemėspaviršiaus (ypač šiaurės rytinėje aikštelės dalyje), sausaislaikotarpiais nukrinta iki 4 m, kai kuriose vietose iki 9 m. Šisgruntinis vanduo yra morenos plyšių ir smėlingų lęšių vanduo,kurio tėkmės yra mažo intensyvumo ir nesudaro ištisiniovandeningo sluoksnio. Statybos ir eksploatacijos laikotarpiu busreikalingas gruntinio vandens lygio žeminimas(7.3 skyrius).2.2. Požeminis vanduo Pirmas nuo paviršiaus spūdinis vandeningas sluoksnis (aqIII-II)slūgso apie 25 m gylyje. Vandeningo sluoksnio storis – apie 3-5m, virš sluoksnio – apie 20 m storio molinga perdanga(morena). Dėl labai mažo dirvožemio pralaidumo, rizika, kadpožeminis vanduo bus užterštas naujos AE veiklos, yra labaimaža.2.3. Pagrindiniaiiškrovos taškai2.4. Požeminiovandens tekėjimokryptis ir greitis2.5. Požeminiovandens mitybaAikštelė yra Drūkšių ežero baseine, gruntinis vanduoišsikrauna šalia aikštelės esančiuose pažemėjimuose,grioviuose bei Drūkšių ežere.Pirmo nuo paviršiaus spūdinio vandeningo sluoksnio (aqIII-II)požeminis vanduo išsikrauna Drūkšių ežere.Gruntinio vandens tėkmė apribotame vandeningame sluoksnyjeyra nukreipta į šiaurės rytus link Drūkšių ežero, vandens tėkmė(Darsi greitis) – 5.2 10 -6 cm/s.Infiltracinės mitybos dydžiai kinta nuo 10 iki 100 mm/metai,remiantis modeliniais vertinimais gretimose teritorijose,integruotas visam plotui infiltracinės mitybos dydis yra apie 30mm/metai.Klasifikavimas 3) Apibūdinimas Klasifikavimas 4)2 Gruntinio vandens lygis yra sezoniškai aukštas, po didelių liūčiųir nutirpus sniegui gruntinio vandens lygis yra arti žemėspaviršiaus (beveik trečdalyje pelkėtos teritorijos šiaurėsvakarinėje aikštelės dalyje), sausais laikotarpiais nukrinta iki 3m, kai kuriose vietose iki 13 m. Šis gruntinis vanduo yramorenos plyšių ir smėlingų lęšių vanduo, kurio tėkmės yra mažointensyvumo ir nesudaro ištisinio vandeningo horizonto.Statybos ir eksploatacijos laikotarpiu bus reikalingas gruntiniovandens lygio žeminimas (7.3 skyrius).2 Pirmas nuo paviršiaus spūdinis vandeningas sluoksnis (aqII)slūgso apie 32 m gylyje. Vandeningo sluoksnio storis – apie 4-5m, virš sluoksnio – apie 23 m storio molinga perdanga(morena). Dėl labai mažo dirvožemio pralaidumo, rizika, kadpožeminis vanduo bus užterštas naujos AE veiklos, yra labaimaža.2 Aikštelė yra Drūkšių ežero baseine, gruntinis vanduo išsikraunaaikštelėje esančiuose pelkėtuose pažemėjimuose, grioviuosebei Drūkšių ežere.Pirmo nuo paviršiaus spūdinio vandeningo sluoksnio (aqII)požeminis vanduo išsikrauna šiaurės kryptimi Dauguvos upėsslėnyje.2 Gruntinio vandens tėkmė apribotame vandeningame sluoksnyjeyra nukreipta į šiaurės rytus link Dauguvos upės, vandenstėkmė (Darsi greitis) – 2.3 10 -5 cm/s.2 Infiltracinės mitybos dydžiai kinta nuo 10 iki 100 mm/metai,remiantis modeliniais vertinimais gretimose teritorijose,integruotas visam plotui infiltracinės mitybos dydis yra apie 30mm/metai.Išvada: 2 aikštelės hidrogeologinės sąlygos yra šiek tiek sudėtingesnės nei 1 aikštelės: labiau komplikuotas gruntinio vandens režimas dėl pelkių nuogulų buvimo bei didesnėspūdinio vandens tėkmė. Abi aikštelės yra tinkamos planuojamai ūkinei veiklai yra palankios, tačiau sąlygos aikštelėje Nr 1 šiek tiek geresnės.122123. Hidrologinės sąlygos
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 419CharakteristikaŠildomo vandensaušinimasAikštelė nr. 1 Aikštelė nr. 2ApibūdinimasVandens paėmimo ir išleidimo kanalų vietos yra tinkamos iružtikrina beveik viso ežero paviršiaus dalyvavimą aušinimoprocese.Klasifikavimas 3) Apibūdinimas Klasifikavimas 4)2 Vandens paėmimo kanalo vieta yra tinkama, tačiau pašildyto 1vandens išleidimo vieta reikalauja ilgo (4 km) kanalo pašildytovandens nuvedimui į senąją išleidimo vietą (4.2 skyrius)Išvada: Vertinant ežero vandens naudojimą aušinimo reikmėms, aikštelė Nr. 1 gali naudoti esamus IAE vandens paėmimo ir išleidimo kanalus. Aikštelės Nr. 2 atveju, reikėtųnaujo vandens paėmimo kanalo ir ilgo išleidimo kanalo siekiant išvengti aušinamo vandens recirkuliacijos, todėl aikštelė Nr. 2 yra mažiau tinkama.4.1. Radionuklidųsorbcijos, tirpimosąlygos4.2. Gruntinio vandenspH4.3. Natūralūs koloidaiir organinės medžiagos4.4 Vandens poveikisbetonui4. Geocheminės sąlygosRemiantis grunto litologinėmis savybėmis ir gruntinių vandenųchemine analize, galima padaryti išvadą, kad galima koloidų irorganinių medžiagų įtaka radionuklidų migracijai.Gruntinis vanduo yra priskirtinas kalcio-hidrokarbonatiniųvandenų tipui. pH kinta nuo 7,2 iki 7,7 (7.3 skyrius).Aikštelėje vyrauja molingi gruntai. Esantys koloidai ir organinėsmedžiagos gali paveikti radionuklidų migracijos savybes.1 Remiantis grunto litologinėmis savybėmis ir gruntinių vandenųchemine analize, galima padaryti išvadą, kad galima koloidų irorganinių medžiagų įtaka radionuklidų migracijai.2 Gruntinis vanduo yra priskirtinas kalcio-hidrokarbonatiniųvandenų tipui. pH kinta nuo 6,8 iki 7,3 (7.3 skyrius).1 Aikštelėje vyrauja molingi gruntai. Esantys koloidai ir organinėsmedžiagos gali paveikti radionuklidų migracijos savybes.Gruntinis vanduo silpnai agresyvus betono atžvilgiu. 2 Gruntinis vanduo silpnai agresyvus betono atžvilgiu. 2Išvada : Pagal geochemiją abi aikštelės palankios ir vienodai priimtinos.1215. Tektoninės ir seisminės sąlygos5.1. Tektonika Aikštelės teritorijoje nėra nustatyta tektoninių poslinkių. Aikštelėyra apytikriai 1 kilometro atstumu nuo regioninės Drūkšių(Visaginas) sprūdžio zonos ir apie 5 – 6 kilometrai nuoregioninio Skirno sprūdžio (7.5 skyrius).5.2. SeismingumovertinimasAtsižvelgiant į trečios seisminės kategorijos aukštesnėje dalyjegeologiškai perkirstos sekcijos dirvožemio dominavimąaikštelėje, seisminiai mikrozoniniai darbai ir tyrimų duomenysnustatė 6 balų seisminį lygį (SL-1) ir 7 balų seisminį lygį (SL-2)pagal MSK –64 (ar EMS-98) makroseisminę skalę.2 Aikštelė yra perkirsta tektoninio sprūdžio nuo šiaurės vakarų ikipietryčių. Šis poslinkis buvo nustatytas žemėlapio sudarymometu pagal seisminius duomenis (7.5 skyrius).2 Aikštelė yra Ignalinos AE gamybinėje zonoje. Pagal tyrimųrezultatus iš aplinkinių vietovių, seisminiai lygiai galėtų būtinumatomi. Aikštelės charakteristika yra 6 balų seisminis lygis(SL-1) ir 7 balų seisminis lygis (SL-2) pagal MSK –64 (ar EMS-98) makroseisminę skalę.11
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 420Charakteristika5.3. Neotektoniniaižemės svyravimai5.4. GruntųpraskydimasAikštelė nr. 1 Aikštelė nr. 2ApibūdinimasŽemiau Drūkšių ežero yra neotektoniškai aktyvių zonųsusikirtimo taškas. Visas išmatuotų poslinkių dydis žymi, kadteritorija nėra aktyvių tektoninių sprūdžių zonoje irdiferencijuotas, be galo mažos amplitudės žemės paviršiauspakilimas yra įtakotas geodinaminių procesų, kurie vykstagretimoje Drūkšių žemumos grabene.Vandenį sulaikantys dirvožemiai iš dumblo ar smulkaus grūdėtosmėlio (geologinis indeksas tplIV; lIV; gIImd; fIImd; lgIIžm;gIIdn) gali turėti aukštą suskystėjimo potencialą. Tiedirvožemiai yra trečios seisminės kategorijos (7.4 skyrius).Klasifikavimas 3) Apibūdinimas Klasifikavimas 4)2 Neotektoniškai aktyvios zonos kerta aikštelę nr.2 iš vakarų į 1rytus. Šios zonos buvo nustatytos ruošiant žemėlapį pagalmorfometrinius ir morfostruktūrinius duomenis. Tikslūsinstrumentiniai matavimai nebuvo atlikti (7.5 skyrius).1 Vandenį sulaikantys dirvožemiai iš dumblo ar smulkaus grūdėtosmėlio (geologinis indeksas tplIV; ftIIIbl) gali turėti aukštąsuskystėjimo potencialą. Tie dirvožemiai yra trečios seisminėskategorijos (7.4 skyrius).1Išvada: Aikštelė nr.1 yra priimtina. Aikštelė nr.2 yra vidutiniškai tinkama, kadangi yra perkirsta tektoninio sprūdžio. Aikštelėje nr.2 būtų sunki užduotis išdėstyti pastatuspakankamai toli nuo šio sprūdžio.6. Paviršiniai procesai6.1. Potvynio galimybė Žemės paviršiaus aukštis virš jūros lygio svyruoja tarp +143 ir149 m. Galimybių aikštelei patvinti nėra. Žemės paviršiausnuolydis sukuria labai palankias sąlygas paviršiaus nutekinimui.2 Žemės paviršiaus aukštis virš jūros lygio svyruoja tarp +153.1 ir152.2 m. Galimybių aikštelei patvinti nėra. Žemės paviršiausnuolydis sukuria labai palankias sąlygas paviršiaus nutekinimui.26.2. Nuošliaužos Aikštelės žemės paviršius beveik visur lygus, nuošliaužosnegalimos.2 Aikštelės žemės paviršius beveik visur lygus, nuošliaužosnegalimos.26.3. Erozija Dirvožemio ar griovų erozija nebuvo pastebėta. Dirvožemisnederlingas ir geomorfologija nepalanki griovų erozijai.2 Derlingas dirvožemis yra padengtas augmenija ir dirvožemioerozijos nebuvo užfiksuota. Geomorfologija nepalanki griovųerozijai.2Išvada: Abi aikštelės įvertintos kaip vienodai priimtinomis.7.1. Ekstremalūs vėjai7.2. Krituliai7. MeteorologijaAtstumas tarp aikštelių yra apie 1 km, todėl tokios pačios meteorologinės sąlygos būdingos abejose aikštelėse.Išsamus vertinimas kaip meteorologinės sąlygos gali įtakoti naujos AE eksploataciją bus pateiktas techniniame projekte ir saugos analizės
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 421Charakteristika7.3. Ekstremalus sniegodangos storis7.4 Ekstremaliostemperatūros7.5 Viesulai (Tornado)7.6 ŽaibavimasAikštelė nr. 1 Aikštelė nr. 2KlasifikaApibūdinimasvimas 3) Apibūdinimas Klasifikavimas 4)ataskaitoje vadovaujantis Lietuvos teisės aktais ir TATENA saugos vadovais (pvz. TATENA saugos vadovu Nr. NS-G-3.4 “Atominių elektriniųaikštelės įvertinimas atsižvelgiant į meteorologinius reiškinius”, ir kt.).Išvada: Abiejose aikštelėse meteorologinės sąlygos yra vienodos. Išsamus vertinimas kaip meteorologinės sąlygos gali įtakoti naujos AE saugą bus pateiktas saugosanalizės ataskaitoje.8.1. Sprogimas(bangos ir skeveldrųpoveikis)8.2. Gaisras8.3. Degių, sprogių,toksiškų, nuodingų,korozinių arradioaktyvių medžiagųišmetimas8.4. Lėktuvo kritimas8.5. Grunto nusėdimas;8.6. Aušinančiovandens paėmimokonstrukcijų blokavimasar pažeidimas.8.7. Elektromagnetinėinterferencija8. Išoriniai žmogaus veiklos sąlygoti įvykiaiKadangi atstumas tarp aikštelių yra apie 1 km, todėl tokie patys išoriniai žmogaus veiklos sąlygoti įvykiai būdingi abejose aikštelėse.Išsamus vertinimas kaip išoriniai žmogaus veiklos sąlygoti įvykiai įtakos naujos AE saugą bus pateiktas techniniame projekte ir saugos analizėsataskaitoje vadovaujantis Lietuvos teisės aktais ir TATENA saugos vadovais (pvz. TATENA saugos vadovu Nr. NS-G-3.1 “Atominių elektriniųaikštelės įvertinimas atsižvelgiant į išorinius žmonių sukeltus įvykius”, ir kt.).Išvada: Išoriniai žmogaus veiklos sąlygoti įvykiai būdingi abiems aikštelėms. Išsamus vertinimas kaip išoriniai žmogaus veiklos sąlygoti įvykiai gali įtakoti naujos AE saugąbus pateiktas saugos analizės ataskaitoje.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 422Charakteristika9.1. Žemės arbanuosavybės jurisdikcija9.2 Iš ankstonumatomas žemėsplėtojimasdominančioje vietovėje.Aikštelė nr. 1 Aikštelė nr. 2Apibūdinimas9. Žemės naudojimasNumatytosios naujosios AE aikštelės yra viduje gamybinėsteritorijos, paskirtos valstybinei įmonei Ignalinos AE. Legaliosabiejų aikštelių analizės, kurios gali būti reikalingos naujosiosAE statybai, yra ruošiamos. Po to, kai analizės bus paruoštos,bus padaryti legalių veiksmų pakeitimai ir pataisymai ir taip patbus inicijuotas nuoseklus planavimas (1.7 skyrius).Žemės naudojimo tikslas yra apibrėžiamas kaip „kitiemsspecialiems tikslams (elektros energijos gaminimas irpaskirstymas, atominės jėgainės blokų veikimas, branduoliniokuro sandėliavimas, energijos įrenginių stebėjimas ir techninėpriežiūra ir kita)“. Pagal pasiūlytą ekonominę veiklą žemėspanaudojimo keisti nereikės.Išvada: Abi aikštelės įvertintos tinkamomis ir vienodai priimtinomisKlasifikavimas 3) Apibūdinimas Klasifikavimas 4)2 Numatytosios naujosios AE aikštelės yra viduje gamybinėsteritorijos, paskirtos valstybinei įmonei Ignalinos AE. Legaliosabiejų aikštelių analizės, kurios gali būti reikalingos naujosiosAE statybai, yra ruošiamos. Po to, kai analizės bus paruoštos,bus padaryti legalių veiksmų pakeitimai ir pataisymai ir taip patbus inicijuotas nuoseklus planavimas (1.7 skyrius).2 Žemės naudojimo tikslas yra apibrėžiamas kaip „kitiemsspecialiems tikslams (elektros energijos gaminimas irpaskirstymas, atominės jėgainės blokų veikimas, branduoliniokuro sandėliavimas, energijos įrenginių stebėjimas ir techninėpriežiūra ir kita)“. Pagal pasiūlytą ekonominę veiklą žemėspanaudojimo keisti nereikės.2210.1. Gyventojųapšvita10.2.Gyventojųtankumas10. Gyventojų pasiskirstymasSanitarinėje apsauginėje zonoje nėra gyventojų. Atstumas tarppasirinktinių aikštelių – tik 1 km. Taigi naujosios AE išorinispoveikis gyventojams bus toks pats.Naujajai AE pasiūlyta aikštelė yra veikiančios IAE gamyboszonoje. 3 km spinduliu Ignalinos AE aikštelei buvo nustatytasanitarinė apsaugos zona. Esamoje sanitarinės apsaugoszonoje nėra nuolatos gyvenančių gyventojų ir ekonominė veiklataip pat yra apribota. Aikštelė yra nutolusi nuo gyvenamųvietovių (7.9 skyrius).2 Sanitarinėje apsauginėje zonoje nėra gyventojų. Atstumas tarppasirinktinių aikštelių – tik 1 km. Taigi naujosios AE išorinispoveikis gyventojams bus toks pats.2 Naujajai AE pasiūlyta aikštelė yra veikiančios IAE gamyboszonoje. 3 km spinduliu Ignalinos AE aikštelei buvo nustatytasanitarinė apsaugos zona. Esamoje sanitarinės apsaugoszonoje nėra nuolatos gyvenančių gyventojų ir ekonominė veiklataip pat yra apribota. Aikštelė yra nutolusi nuo gyvenamųvietovių (7.9 skyrius).22Išvada: Abi aikštelės įvertintos tinkamomis ir vienodai priimtinomis.11.1. Biologinė įvairovė Aikštelėje nėra saugomų rūšių. Specialios priemonės saugotibiologinei įvairovei nėra reikalingos.11. Aplinkos apsauga2 Aikštelėje ar arti aikštelės yra saugomų rūšių. Reikalingosspecialios priemonės saugoti biologinei įvairovei.1
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 423Charakteristika11.2. Saugomosvietovės ir ekologinėssistemos11.3. Reikšmingųviešųjų vertybiųvietovės11.4. Socialinėekonominė aplinkaAikštelė nr. 1 Aikštelė nr. 2ApibūdinimasAikštelėje nėra saugomų buveinių ar ekologinių sistemų. 30 kmspinduliu nuo aikštelės yra 8 NATURA 2000 tinkluipriklausančios bendrijos svarbos teritorijos (BST). Jos yravertingos gamtinių buveinių, augalų ir gyvūnų apsaugai NAEregione. NAE regione yra 4 NATURA 2000 tinklo paukščiųapsaugai svarbios teritorijos (PAST), vertingos vietos paukščiųpraktinei apsaugai. Iš 8 NATURA 2000 tinklui priklausančiųBST, 3 saugomos teritorijos yra tarptautinės reikšmės paukščiųapsaugai svarbios teritorijos (PST), 5 teritorijos yra pilnai ardalinai nacionalinės svarbos saugomos teritorijos, dvi teritorijosyra vandens telkinių apsaugos zonos (teritorijų apsaugosreglamentas yra daugiausiai skirtas aplinkinių sausumosteritorijų apsaugai ir yra orientuotas palaikyti tinkamą vandenųkokybę) (žr. 7.6 skyrius).Aikštelėje nėra reikšmingų viešųjų vertybių vietovių. Yra septynikultūrinio paveldo sklypai naujosios AE aikštelės kaimynystėje(7.8 skyrius).Aikštelė išsidėsčiusi retai gyvenamoje užribinėje teritorijoje,kurioje vyksta ilgalaikė depopuliacija.Žiūrint iš ekonominės pusės, naujoji AE, išskyrus <strong>Visagino</strong>miestą, yra mažiau išplėtotas Lietuvos regionas. Jamedominuoja agrikultūra ir žemo intensyvumo miškininkystė.Regione yra 980 įmonininkų (įskaitant ir viešas institucijas), iškurių apie 700 yra mažos ir vidutinės įmonės, kurios turi nedaugiau kaip 250 darbuotojų. Regione nerandama jokių svarbiųmineralų (išskyrus kvarcinį smėlį) (7.9 skyrius).Klasifikavimas 3) Apibūdinimas Klasifikavimas 4)2 Aikštelėje nėra saugomų buveinių ar ekologinių sistemų. 30 km 2spinduliu nuo aikštelės yra 8 NATURA 2000 tinkluipriklausančios bendrijos svarbos teritorijos (BST). Jos yravertingos gamtinių buveinių, augalų ir gyvūnų apsaugai NAEregione. NAE regione yra 4 NATURA 2000 tinklo paukščiųapsaugai svarbios teritorijos (PAST), vertingos vietos paukščiųpraktinei apsaugai. Iš 8 NATURA 2000 tinklui priklausančiųBST, 3 saugomos teritorijos yra tarptautinės reikšmės paukščiųapsaugai svarbios teritorijos (PST), 5 teritorijos yra pilnai ardalinai nacionalinės svarbos saugomos teritorijos, dvi teritorijosyra vandens telkinių apsaugos zonos (teritorijų apsaugosreglamentas yra daugiausiai skirtas aplinkinių sausumosteritorijų apsaugai ir yra orientuotas palaikyti tinkamą vandenųkokybę) (žr. 7.6 skyrius).2 Aikštelėje nėra reikšmingų viešųjų vertybių vietovių. Yra septyni 2kultūrinio paveldo sklypai naujosios AE aikštelės kaimynystėje(7.8 skyrius).2 Aikštelė išsidėsčiusi retai gyvenamoje užribinėje teritorijoje, 2kurioje vyksta ilgalaikė depopuliacija.Žiūrint iš ekonominės pusės, naujoji AE, išskyrus <strong>Visagino</strong>miestą, yra mažiau išplėtotas Lietuvos regionas. Jamedominuoja agrikultūra ir žemo intensyvumo miškininkystė.Regione yra 980 įmonininkų (įskaitant ir viešas institucijas), iškurių apie 700 yra mažos ir vidutinės įmonės, kurios turi nedaugiau kaip 250 darbuotojų. Regione nerandama jokių svarbiųmineralų (išskyrus kvarcinį smėlį) (7.9 skyrius).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 424Charakteristika11.5. EsamainfrastruktūraAikštelė nr. 1 Aikštelė nr. 2ApibūdinimasAikštelėje gera kelių ir geležinkelio susisiekimo infrastruktūra.Artimiausias greitkelis tęsias 11 km į aikštelės vakarus. Šisgreitkelis jungia Ignalinos miestą su tokiais miestais kaipZarasai, Dūkštas ir turi išėjimą į magistralę, jungiančią Kaunąsu Sankt Peterburgu. Pagrindinio kelio iš aikštelės įėjimas įgreitkelį yra netoli Dūkštų miesto. Ten yra kitas išėjimas įgreitkelį Vilnius – Zarasai. Kelio pratęsimas iš aikštelės į Dūkštąyra apie 20 km.Pagrindinis geležinkelis iš Vilniaus į Sankt Peterburgą tęsiasi 8km į aikštelės vakarus.Aplink aikštelę yra 10 km neskraidymo zona (išskyrus karinėspolicijos skrydžius ir pasienio kontrolės malūnsparnius).11.6. Gamtovaizdis Aikštelės gamtovaizdis pramoninis ir yra charakterizuojamaspagal galios gaminimo blokus ir pastatus, sujungtus į galiosgamybos procesą.Gamtovaizdis aplink aikštelę daugiausiai sudarytas iš miškų irpelkynų. Gyvenamosios vietovės susideda iš mažų kaimeliųtradiciniais namais. Drūkšių ežeras yra pagrindinis natūralusgamtovaizdžio elementas, kuris dar naudojamas ir su juosusijusioms veikloms(žvejyba, pramogos) (7.7 skyrius).Klasifikavimas 3) Apibūdinimas Klasifikavimas 4)2 Aikštelėje turi būti pastatytas geresnis kelių susisiekimas irnaujas geležinkelio susisiekimas.Artimiausias greitkelis tęsiasi 12 km į aikštelės vakarus. Šisgreitkelis jungia Ignalinos miestą su tokiais miestais kaipZarasai, Dūkštas ir turi išėjimą į magistralę, jungiančią Kauną suSankt Peterburgu. Pagrindinio kelio iš aikštelės įėjimas į greitkelįyra netoli Dūkštų miesto. Ten yra kitas išėjimas į greitkelį Vilnius– Zarasai. Kelio pratęsimas iš aikštelės į Dūkštą yra apie 20 km.Pagrindinis geležinkelis iš Vilniaus į Sankt Peterburgą tęsiasi 9km į aikštelės vakarus.Aplink aikštelę yra 10 km neskraidymo zona (išskyrus karinėspolicijos skrydžius ir pasienio kontrolės malūnsparnius).2 Aikštelės gamtovaizdis pramoninis ir yra charakterizuojamaspagal skirstymo stotį ir pastatus, sujungtus į galios gamybosprocesą.Gamtovaizdis aplink aikštelę daugiausiai sudarytas iš miškų irpelkynų. Gyvenamosios vietovės susideda iš mažų kaimeliųtradiciniais namais. Drūkšių ežeras yra pagrindinis natūralusgamtovaizdžio elementas, kuris dar naudojamas ir su juosusijusioms veikloms (žvejyba, pramogos) (7.7 skyrius).12Išvada: Abi aikštelės įvertintos tinkamomis, tačiau aikštelė Nr 1 tinkamesnė, nes joje nėra saugomų rūšių ir vietinių kelių infrastruktūros yra geresnė.12.1.Aplinkos padėtis irsavybės12. Naujosios AE statymo sąlygosAikštelė išsidėsčiusi dabartinės jėgainės antro bloko rytuose irsudaro vietovę, kuri anksčiau buvo planuota 3 ir 4 blokams.Aikštelės plotas apytiksliai 0.493 km 2 ir baigiasi šiaurinėjepusėje (ilgis 0.6 km), tiesiai prie aušinimo vandens išleidimokanalo, bendro esamiems IAE 1 ir 2 blokams. Į pietus nuo 1 ir 2blokų vietovė yra ribojama kelio iš vakarų į rytus. Vakarinėsribos ilgis – apytikriai 0.58 km. Aikštelės perimetras – apytiksliai3.5 km. Prie jos pietinės ribos (1.255 ilgio) yra laikinainaudojami branduoliniai degalų saugojimo įrenginiai.2 Aikštelė išsidėsčiusi esamos skirstymo stoties vakaruose ir šiuometu vietovė yra neapstatyta (pelkė, krūmai). Vietovės dydis –apytikriai 0.424 km 2 . Jos šiaurinės ribos – Drūkšių ežeropakrantė (ilgis apytikriai 0.75 km). Kitos trys ribos yra tiesios,formuojančios stačiakampę vietovę, kurios rytinė pusė yra 1.1km ilgio, o vakarinė – 0.66 km. Vietovėje yra veikiantis pastatasnr. 106 (veikianti skirstymo stotis). Geresni kelių susisiekimai irnauji geležinkelio susisiekimai turi būti pastatyti.1
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 425Charakteristika12.2. Žemės gelmiųypatumai12.3.Pogrindinėsypatybės12.4. Aikštelėstyrinėjimo lygis irpapildomosinformacijosreikalavimaiAikštelė nr. 1 Aikštelė nr. 2ApibūdinimasAptariamos aikštelės ir jos apylinkių žemės gelmės, šiandienosžiniomis ir duomenimis, nepasižymi vertingomis savybėmis.Kietųjų naudingųjų iškasenų ir vertingų saugomų geologiniųobjektų nėra.Požeminis (spūdinis) vanduo yra gerai apsaugotas nuo galimostaršos.Aikštelė yra apie 1 km atstumu nuo <strong>Visagino</strong> vandenvietėssanitarinės zonos trečios juostos ribos (7.3 skyrius).Aikštelėje ir jos kaimynystėje nėra mineralinių atsargų klodų.Pagal esamus duomenis nebuvo aptikta vertingų pogrindiniųypatybių.Aikštelės teritorijoje gruntinis vanduo nenaudojamas gėrimui.Aikštelėje buvo vykdoma daug geologinių tyrinėjimų (7.5skyrius). Papildomos informacijos (dirvožemis, geotechninėscharakteristikos) reikalavimas bus patenkintas priešprojektavimą.Klasifikavimas 3) Apibūdinimas Klasifikavimas 4)2 Aptariamos aikštelės ir jos apylinkių žemės gelmės, šiandienos 1žiniomis ir duomenimis, nepasižymi vertingomis savybėmis.Kietųjų naudingųjų iškasenų ir vertingų saugomų geologiniųobjektų nėra.Požeminis (spūdinis) vanduo yra gerai apsaugotas nuo galimostaršos.Pietvakarinė aikštelės <strong>dalis</strong> ribojasi su <strong>Visagino</strong> vandenvietėssanitarinės zonos trečia juosta (7.3 skyrius).2 Aikštelėje ir jos kaimynystėje nėra mineralinių atsargų klodų. 1Pagal esamus duomenis nebuvo aptikta vertingų pogrindiniųypatybių.Aikštelės teritorijoje gruntinis vanduo nenaudojamas gėrimui.Reikalinga daugiau išsamių tyrimų.2 Reikalingi išsamesni aikštelės geologiniai tyrimai (7.5 skyrius). 1Papildomos informacijos (dirvožemis, geotechninėscharakteristikos) reikalavimas bus patenkintas priešprojektavimą12.5.MelioracijossvarbaPaviršiaus vandens lygis priklausys nuo pastatų pamatų gylio.Neapribotas gruntinis vanduo yra išleidžiamas į prie aikštelėsesančias požemines vietoves, griovius ir Drūkšių ežerą.2 Paviršiaus vandens lygis priklausys nuo pastatų pamatų gylio.Neapribotas gruntinis vanduo yra išleidžiamas į pelkėtus šlaitus,grioviu ir Drūkšių ežerą.212.6. Žemės naudojimopakeitimasŽemės naudojimo tikslas yra apibrėžiamas kaip ”kitiemsspecialiems tikslams (elektros energijos gaminimas irpaskirstymas, atominės jėgainės blokų veikimas, branduoliniokuro sandėliavimas, energijos įrenginių stebėjimas ir techninėpriežiūra ir kita)”. Pagal pasiūlytą ekonominę veiklą žemėspanaudojimo keisti nereikės (1.7 skyrius).12.7. Viešas įvertinimas <strong>Visagino</strong> miesto ir aplinkinių vietovių gyventojai išreiškiapozityvų požiūrį dėl naujosios AE statybos aikštelėje nr.1.2 Žemės naudojimo tikslas yra apibrėžiamas kaip ”kitiemsspecialiems tikslams (elektros energijos gaminimas irpaskirstymas, atominės jėgainės blokų veikimas, branduoliniokuro sandėliavimas, energijos įrenginių stebėjimas ir techninėpriežiūra ir kita)”. Pagal pasiūlytą ekonominę veiklą žemėspanaudojimo keisti nereikės (1.7 skyrius).2 Dėl šiuo metu tebevykstančio viešo bendro diskutavimo dėlnaujosios AE aplinkos poveikio į<strong>vertinimo</strong>, aikštelė Nr.2 sukėlėneigiamą atsakomąją reakciją dėl galimos sanitarinėsapsauginės zonos, kuri gali siekti arba apimti šalia esančiussodus.21
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 426CharakteristikaAikštelė nr. 1 Aikštelė nr. 2ApibūdinimasKlasifikavimas 3) Apibūdinimas Klasifikavimas 4)Išvada: Naujos AE statybai 1-oje aikštelėje sąlygos yra palankios. 2-oje aikštelėje sąlygos yra mažiau palankios.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 427Palyginus alternatyvių aikštelių, skirtų naujosios AE statybai ir eksploatavimui,aplinkos savybes, padarytos tokios išvados:• Geochemijos sąlygos, paviršiaus procesai, meteorologija, žmogaus įtakoti įvykiai,žemės naudojimas ir gyventojų paplitimas yra vienodai palankus statyboms abejoseaikštelėse.• Geologinės, tektoninės ir seisminės sąlygos yra palankesnės pirmoje aikštelėje. Turigeologiniai ir dirvožemio duomenys apie aikštelę Nr. 2 yra senoki ir nepakankamaiišsamūs, todėl techninio projektavimo fazėje reikėtų papildomų tyrimų.• Hidrogeologinės sąlygos aikštelėje Nr. 2 yra truputį labiau komplikuotos neiaikštelėje Nr. 1. Taigi, pirmoji aikštelė laikoma tinkamesne.• Vertinant aušinamo vandens išleidimui į ežerą svarbias hidrologines sąlygas,aikštelės Nr. 1 yra labiau tinkama. Norint turėti efektyvų tiesioginį aušinimąaikštelėje Nr. 2 reikėtų iškasti ilgą aušinimo kanalą.Galutinė aikštelės į<strong>vertinimo</strong> išvada yra tokia, kad abi aikštelės yra tinkamos naujosiosAE statymui ir veikimui. Tačiau, aikštelės Nr.1 sąlygos yra labiau palankesnės.Alternatyvios aikštelių poveikių <strong>aplinkai</strong> palyginimasAikštelė Nr. 1 buvo iš pradžių numatyta trečiam ir ketvirtam Ignalinos AE reaktoriams.Kai kurios pamato konstrukcijos buvo pastatytos praeito amžiaus 9-ajame dešimtmetyje,nuo to laiko didžioji <strong>dalis</strong> buvo pašalinta. Visą aikštelę visiškai pakeitė žmogus ir dabarją sudaro didelė, atvira ir tuščia teritorija su skurdžiu dirbtiniu dirvožemiu. Todėltiesioginis poveikis, pasirinkus statybai aikštelę Nr. 1, būtų labai mažas.Aikštelė Nr. 2 daugiausia susideda iš krūmynų, pakitusių IAE statymo metu. Kaikuriuos miškus reikia iškirsti, ruošiant aikštelę.NAE aikštelėje Nr. 1 bus pajėgi naudoti esamas aušinimo vandens paėmimo ir išleidimokonstrukcijas, tiktai bus reikalingas nedidelis šių konstrukcijų išplėtimas. Aikštelėje Nr.2 turės būti pastatyta naujas imtuvas, o išleidimo kanalas turės būti žymiai išplėstas.Abi aikštelės gali paveikti biologinę įvairovę dėl tiesioginės statybos priemonių irvertingų rūšių arealų trikdymo. Kadangi aikštelė Nr. 1 jau yra paruošta, šios aikštelėspoveikis būtų žymiai mažesnis, lyginant su aikštele Nr. 2.Kadangi abi aikštelės yra išdėstytos greta esamos IAE, NAE statyba kraštovaizdžiolabai nepakeis abiejų alternatyvų atveju.Aikštelė Nr. 2 būtų išdėstyta arčiau <strong>Visagino</strong> miesto ir gyvenviečių. Atstumas ikiartimiausios gyvenvietės būtų mažiausiai 2 km, o atstumas iki <strong>Visagino</strong> miesto centrobūtų 6-8 km. Taigi, šis faktorius gali būti laikomas ne itin reikšmingu.Aplinkosaugos požiūriu aikštelė Nr. 1 yra tinkamesnė, nes ji jau parengta ir ji yramažiau ar daugiau apsupta IAE techninių konstrukcijų. Tačiau skirtumas tarp dviejųaikštelių aplinkosaugos požiūriu vis dėlto yra nereikšmingas.7.12.2.5 Aušinimo alternatyvosPats svarbiausias faktorius, renkantis aušinimo sistemą, yra pakankamai didelio vandenstelkinio buvimas ir šiluminių išmetų poveikis vandens telkinio ekologijai. Jei aušinimogeba pakankama ir jei poveikis <strong>aplinkai</strong> yra priimtinas, tiesioginiams aušinimuiteikiama pirmenybė. Šlapio aušinimo bokšto sprendimas yra antras pasirinkimas, jeivandens garavimo poveikis ir nuleidžiamo vandens išleidimas į naudojamą vandenstelkinį yra priimtinas. Jei šie kriterijai yra tenkinami, tada pagrindiniai lemiantys
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 428faktoriai yra esamų aikštelių dydis, poveikis veiksmingumui ir investicijų išlaidųvertinimas.Tiesioginis aušinimasTiesioginio aušinimo sistema yra veiksmingiausia aušinimo sistema, bet ji reikalaujasantykinai didelio vandens telkinio su atitinkama vandens tiekimo ir aušinimo geba. Jospranašumai paprastai yra mažesnės investicijų išlaidos ir didesnis elektrinėsveiksmingumas. Tiesiasrovio aušinimo (tiesioginio aušinimo) atveju priimantis vandenįtelkinys veikia kaip šilumos absorberis, iš kurio šiluma pernešama į orą garavimo būdu.Įšildyto vandens išleidimas gali turėti įvairų poveikį priimančiam vandens telkiniui.Tiesiogiai aušinant aušinimo vandeniui nėra būtina kita, nei mechaninis didesnių daleliųpašalinimas, procedūra.Aušinimo vandens paėmimo ir išleidimo vietos gali ženkliai paveikti aplinką. Buvoįvertintas poveikis Drūkšių ežero temperatūrai, naudojant skirtingas tiesioginioaušinimo vandens paėmimo ir išleidimo alternatyvas bei derinius, esant skirtingaielektros energijos gamybos galiai. Šešios alternatyvių NAE aušinimo vandens paėmimoir išleidimo vietų derinių scenarijų konfigūracijos buvo įvertintos, naudojant trimatįhidrodinaminį ežero modelį, specialiai sukurtą paviršinio vandens modeliavimui. Buvonaudojami tokie aušinančio vandens paėmimo ir išleidimo deriniai:• (DD) – dabartinis paėmimas ir dabartinis išleidimas;• (GD) – giluminis paėmimas ir dabartinis išleidimas;• (DP) – dabartinis paėmimas ir pietinis išleidimas;• (VD) – vakarinis paėmimas ir dabartinis išleidimas;• (VP) – vakarinis paėmimas ir pietinis išleidimas;• (DPad) – dabartinis paėmimas ir padalintas išleidimas.Iš skirtingų išleidimo pasirinkčių dabartinis išleidimas yra tinkamiausias, kai <strong>vertinimo</strong>pagrindu laikomas įšilęs ežero vandens plotas. Tačiau skirtingos išleidimo pasirinktysviena nuo kitos ženkliai nesiskiria. Šiuo metu naudojama IAE išleidimo pozicija leidžiaaušinimo vandeniui veiksmingai plisti į pagrindinę ežero dalį, taip sudarydama sąlygasaušinimui dėl šilumos atidavimo į atmosferą bei dėl maišymosi su vėsesniu ežerovandeniu. Pietinė išleidimo pozicija yra labiau uždara ir sekli, ji neleidžia šiltamišleistam vandeniui susimaišyti su vėsesniu ežero vandeniu, tuo būdu sumažindamapaviršiaus plotą, kur gali vykti aušinimas į atmosferą. Išleidimo padalinimas į dvi vietasnebūtų geresnis pasirinkimas negu šiuo metu naudojama išleidimo pasirinktis, lyginantvidutinį įšilusių plotų dydį. Tačiau padalinto išleidimo alternatyva turi nedidelįprivalumą karščiausiomis dienomis, nes plotas, kuriame temperatūra viršija 28 °C ribą,yra šiek tiek mažesnis. Tai paaiškinama aukštesne nei 30 °C temperatūra netoli pietinioišleidimo.Iš sumodeliuotų paėmimo pasirinkčių, kaip kriterijų naudojant įšilusį plotą, vakarinispaėmimas yra nežymiai geresnis negu šiuo metu naudojamas ir abu yra geresni užgiluminio paėmimo pasirinktį. Vakarinio paėmimo pasirinkties atveju buvo gautavidutiniškai 0,1°C vėsesnė vandens temperatūra, lyginant su šiuo metu naudojamupaėmimu, kitais atžvilgiais ši pasirinktis buvo panaši į dabartinę paėmimo alternatyvąmodeliavimo metu. Temperatūrų skirtumas yra aiškinamas didesniu atstumu ikiišleidimo. Giluminio paėmimo pasirinkties modeliavime gilesnės ežero dalies šaltovandens rezervas buvo išeikvotas jau modeliavimo pradžioje, po ko paėmimo vandenstemperatūra nesiskyrė nuo šiuo metu naudojamos aušinančio vandens paėmimoalternatyvos. Be to, giluminio paėmimo pasirinktyje po ežero terminio gradientopažeidimo šilto vandens susimaišymas su gilesniu sluoksniu suintensyvėja, tokiu būduišauga viso ežero šilumos talpa. Todėl giluminio paėmimo pasirinkties atveju buvo
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 429gautos aukštesnės paviršiaus temperatūros šilčiausiais laikotarpiais, lyginant su šiuometu naudojama pasirinktimi.Skirtingi galios lygiai žymiai nekeičia parametrų tarp dviejų skirtingų paėmimo irišleidimo vietų alternatyvų.Tiesioginis aušinimas taip pat gali sukelti ežero vandens garavimą ir taip paveiktivandens lygį ir kiekį ežere. Hidrologinis poveikis ežerui ir jo pasekmės yra laikomosnereikšmingomis. Retų kelerių vienas po kito einančių sausų metų periodais ežero lygisnukristų žemiau normalaus, tačiau išliktų virš minimalaus leistino lygio. Vandensgaravimas, aušinant NAE, periodiškai šiek tiek sumažintų suminį vandens tūrį, tuo būdupaveikdamas vandens, nutekančio į Prorvos upę Baltarusijoje, kiekį.Remiantis trimačiu modeliavimu ir vertinimu aišku, kad dėl ekologinių priežasčių tik<strong>dalis</strong> planuojamos maksimalios 3 400 MW e elektros energijos galios gali būtigeneruojama, naudojant Drūkšių ežerą tiesioginiam aušinimui. Ekologiniu požiūriutoleruojama ežero šilumos apkrova apytiksliai lygi 3200 MW išmesta .Netiesioginis aušinimasNetiesioginis aušinimas turi būti taikomas, jei ežero šilumos apkrova didesnė už 3200MW išmesta .Galimi netiesioginio aušinimo būdai:• Šlapio aušinimo bokštai;• sauso aušinimo metodai;• mišriojo aušinimo bokštai.Šlapio aušinimo bokštai naudoja ežero vandenį aušinimui per garavimą, konvekciją irspinduliavimą. Šlapio aušinimo bokštai yra dažniausiai naudojama sistema vietose suribotais vandens ištekliais ar specialiais poreikiais riboti šiluminę apkrovą vandenstelkiniui. Tai antra pagal veiksmingumą aušinimo sistema po tiesioginio aušinimosistemos, taip pat ši sistema turi didesnes investavimo išlaidas. Jos energijossuvartojimas bei ploto poreikis priklauso nuo konstrukcijos tipo. Aušinimo bokštai sunatūralia trauka suvartoja daugiau energijos, bet reikalauja mažiau vietos nei aušinimobokštai su priverstine trauka. Aušinimo bokštams paprastai reikalingas aušinimovandens apdorojimas prieš bioapaugimą, nuodegas ir pakibusias daleles, atitinkamainaudojant priimtinus biocidus, antiskalantus ir dispergentus. Kadangi didžioji šilumos<strong>dalis</strong> išgaruoja į atmosferą ir nepatenka į vandens sistemas, poveikis priimančiamvandens telkiniui išlieka mažesnis negu tiesiogiai aušinant.Šlapio aušinimo bokštai gali būti naudojami ir kaip tiesioginio aušinimo <strong>dalis</strong>.Naudojant tokį būdą, aušinimo vanduo visas arba <strong>dalis</strong> vandens kiekio prieš jįišleidžiant į ežerą yra ataušinamas.Šlapio aušinimo bokštai sukelia matomas garų sroves, esant tam tikroms oro sąlygoms.Sauso aušinimo sistemos gali būti oru aušinami kondensatoriai arba taip vadinamosHelerio sistemos. Sauso aušinimo sistemose aušinimo veiksmingumas yra mažesnisnegu šlapio aušinimo sistemose, taip pat mažesnis ir vandens poreikis. Specifiniai oruaušinamų kondensatorių ir Helerio sistemos bruožai yra nereikšmingas papildomomaitinimo vandens suvartojimas, bet taip pat ir gana neefektyvus aušinimas. Oruaušinamuose kondensatoriuose aušinimas vyksta konvekcijos ir išspinduliavimo dėka.Dėl reliatyviai mažo šilumos perdavimo efektyvumo, oru aušinami kondensatoriaireikalauja didelio ploto. Helerio sistema yra netiesioginis sauso aušinimo metodas. Tarpkondensatoriaus ir sauso aušinimo bokšto yra uždara cirkuliacija, kurios konstrukcijayra labai panaši į oru aušinamų kondensatorių. Kondensatorius yra čiurkšlinis, kuris
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 430purškia vėsų vandenį tiesiai į verdančio vandens cirkuliaciją. Todėl aušinimo vanduoturi būti demineralizuotas vanduo.Sauso aušinimo sistemos nėra reguliariai naudojamos kaip pirminė aušinimo sistemadidelėse (> 1 000 MW) atominėse elektrinėse, nes aušinimo sistemos reikalaujasantykinai didelės teritorijos (iki dešimt kartų didesnės, negu šlapio aušinimo bokštai) iržymiai sumažina elektrinės veiksmingumą. Elektros energijos poreikis taip pat yradidelis dėl ventiliatorių, reikalingų oro cirkuliacijai. Sauso aušinimo sistemųinvestavimo išlaidos yra ženkliai didesnės nei šlapio aušinimo. Taip pat sauso aušinimobokštų sistema viena gali būti nepajėgi užtikrinti reikiamų eksploatacinių savybių, esantaukštai aplinkos temperatūrai. Sauso aušinimo sistemų privalumas yra tai, kad jossuvartoja labai nedaug vandens, todėl paprastai nebūna nuostolių dėl garavimo. Kadangiši sistema neišskiria šiluminių išmetų, nesukeliauji nesąlygoja jokio šiluminio poveikioaplinkinėms vandens sistemoms.Esant sąlygoms, kai vanduo kai kuriais periodais gali būti ribojantis faktorius, gali būtipalanku derinti sauso ir šlapio aušinimo metodus. Galima naudoti atskirai šlapio ir sausoaušinimo bokštus arba įtraukti ir šlapio, ir sauso aušinimo skyrius į to paties bokštokonstrukciją (mišrus bokštas). Mišriojo bokšto konstrukcija skiriasi priklausomai nuogamintojo. Tačiau pagrindinė idėja yra ta, kad šlapio aušinimo <strong>dalis</strong> yra bokštopagrinde, o sauso aušinimo – viršuje. Aušinimo sistema gali būti eksploatuojama,priklausomai nuo vyraujančių sąlygų. Kai turimas pakankamas kiekis vandens, sausasaušinimas, kuris suvartoja daugiau elektros energijos, yra išjungiamas ir šilumospašalinimas priklauso nuo šlapio aušinimo bokšto. Kai vandens ištekliai yra riboti,šiluma arba bent jos <strong>dalis</strong>, priklausomai nuo konstrukcijos, išsklaidoma, naudojantsausojo aušinimo bokštus.7.12.2.6 Projekto neįgyvendinimo palyginimasPats ryškiausias projekto neįgyvendinimo poveikis yra socialinio - ekonominiopobūdžio. Atsižvelgiant į planuojamą Ignalinos AE 2 bloko uždarymą 2009 m.,neįgyvendinimo situacija nebūtų tokia, kokia yra šiandien. Po Ignalinos AE uždarymosocialinė - ekonominė <strong>Visagino</strong> regiono situacija dėl bedarbystės pasikeistų į blogąjąpusę. Nauja atominė elektrinė šį neigiamą poveikį pakreiptų į priešingą pusę, siūlydamadarbą ir kitą ekonominę naudą. Jei NAE nebūtų statoma, jos pastebimas poveikisužimtumui ir NAE regiono socioekonomikai, įskaitant ir Latvijos teritoriją, nebūtųįgyvendintas.Po Ignalinos AE uždarymo šiluminės apkrovos, šiuo metu tenkančios Drūkšių ežerui,nebebus, ir tai paveiks ežero ekologiją ir biologinę įvairovę bei pakeis dabartinę padėtį.Tai gali turėti reikšmingą poveikį ir biologinei įvairovei, kaip antai Drūkšių ežeroNatura 2000 zonos skiriamosioms vertingoms rūšims, ypač paukščiams. Sunku tiksliainuspėti, kaip ežeras vystysis, bėgant laikui, po šiluminės apkrovos nutraukimo, betgalima numanyti, kad tai nesugrąžins situacijos, kokia buvo prieš Ignalinos AEperdavimą eksploatuoti dėl kitų faktorių, paveikusių ežero vystimąsi į kitą pusę. NAEšiluminė apkrova padėtų kai kurioms šiandieninėms biologinės įvairovės rūšims toliauegzistuoti arba, jei jos išnyktų po IAE uždarymo, sudarytų joms galimybę sugrįžti įežerą po NAE perdavimo eksploatuoti. Tai ypač būdinga tam tikroms paukščių rūšims.Jeigu projektas nebus įvykdytas, elektros energiją, kurią būtų gaminusi NAE, gamintųalternatyvios elektros energijos gamybos formos. Pakeitus elektros energijos kiekįiškastiniu kuru, būtų sukeltos ženkliai didesnės sieros dioksido, azoto oksidų, angliesdioksido ir kitų dalelių emisijos. Tiesioginis šių emisijų poveikis nebūtų matomas<strong>Visagino</strong> regione, bet tose vietose, kurios yra arti elektrinių, gaminančių alternatyvią
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 431elektros energiją, ir arti kuro šaltinių Lietuvoje ir užsienyje. Anglies dioksido išmetųpoveikis klimato pokyčiams yra visuotinis.7.12.3 Ekologinis planuojamos ūkinės veiklos pagrindimasDrūkšių ežero naudojimas tiesioginiam aušinimui dėl ekologinių priežasčių yra galimastik esant apytiksliai 3 200 MW išmesta šiluminiam išmetimui į ežerą. Derinant tiesioginįaušinimą su šlapio aušinimo bokštais ir/ar sausojo ar mišriojo aušinimo sprendimais,planuojama maksimali 3 400 MW elektros energijos gamybos galia yra pasiekiamaaplinkosaugos požiūriu.Aplinkosaugos požiūriu NAE statybai aikštelė Nr. 1 yra šiek tiek priimtinesnė užaikštelę Nr. 2. Aikštelė Nr. 1 mažiaus paveiks Drūkšių ežero Natura 2000 saugomasteritorijas ir vertingas rūšis, nors, statant NAE, abiejų aikštelių atveju vertingosbiologinės įvairovės rūšys gali būtų neigiamai paveiktos. Sušvelninimo priemonės yrareikalingos tam, kad būtų pasiektas priimtinas poveikio vertingoms biologinės įvairovėsrūšims lygis.<strong>Poveikio</strong> <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> metu nebuvo aptikta jokio reikšmingo poveikio <strong>aplinkai</strong> arvisuomenei, sąlygojamo NAE statybos ar eksploatacijos, kurio nebūtų galima priimti arsušvelninti iki priimtino lygio.PAV nesilaiko pozicijos dėl rimtų avarijų rizikos priimtinumo individualiu požiūrioetiniu ar kitu asmeninių pagrindu. Vertinimas buvo nukreiptas į kuo aiškesnį galimųavarijų tikimybės pristatymą ir informacijos apie susijusias pasekmes palyginimą, kadskaitytojai galėtų tai panaudoti susidarydami savo nuomonę. Branduolinės saugospagrindai ir rimtos branduolinės avarijos tikimybė buvo išnagrinėta 5.3 skyriuje ir 10skirsnyje.Tinkamai tvarkant, panaudotas kuras ir kitos naujos atominės elektrinėsradioaktyviosios atliekos nekelia žalingo poveikio <strong>aplinkai</strong> ar žmonėms. Šiųradioaktyviųjų atliekų tvarkymo sprendimams bus taikomos jų poveikio <strong>aplinkai</strong><strong>vertinimo</strong> procedūros, kur bus įvertintas šių sprendimų ekologinis pagrindimas.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 4328 TARPVALSTYBINIS POVEIKISŠiame skyriuje yra apibendrintas galimas tarpvalstybinis poveikis naujos atominėselektrinės (NAE) statybos ir eksploatacijos metu. Nuodugniau poveikis yra aptartas 7-ame šios poveikio <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> ataskaitos skirsnyje.8.1 ATLIEKOS8.1.1 Radiologinis poveikisPagal Lietuvos įstatymus radioaktyviųjų atliekų tvarkymas be viso kito turi užtikrinti,kad:• visų radioaktyviųjų atliekų tvarkymo etapų metu, naudojant tinkamus metodus,asmenys, visuomenė ir Lietuvos bei už jos sienų esanti aplinka yra apsaugotosatitinkamai nuo radiologinio, biologinio, cheminio ir kitų pavojų, kurie gali būtisusiję su radioaktyviosiomis atliekomis;• radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrangos sauga yra garantuota eksploatacijoslaikotarpiu ir po jo.Radioaktyviosios atliekos yra saugomos NAE aikštelėje, Lietuvos teritorijoje, griežtailaikantis aukščiau paminėtų veiksnių. Sprendimai dėl ilgalaikio saugojimo ir panaudotobranduolinio kuro (PBK) laidojimo kol kas nėra priimti. Tvarkymas, saugojimas irradioaktyviųjų atliekų iš NAE laidojimas bus atskiro poveikio <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong>procedūrų tema ateityje.Europos atominės energetikos bendrijos (Euratom) sutartis reikalauja, kad kiekvienašalis narė pateiktų bendrijai planus, susijusius su radioaktyviųjų atliekų laidojimu (37straipsnis), o licencijos turėtojas paskelbtų bendrijai technines kompleksocharakteristikas jo kontrolei (78 straipsnis) ir pateiktų pranešimą apie investavimą (41straipsnis).Nėra numatoma, kad radioaktyviųjų atliekų tvarkymas gali sukelti kokių nors svarbiųtarpvalstybinių radiologinių poveikių.NAE radionuklidų išmestų į vandenį, tarpvalstybinis poveikis yra aptartas 8.2.1skyriuje.8.1.2 Neradiologinis poveikisNeradioaktyviosios atliekos bus tvarkomos Lietuvoje, laikantis Lietuvos atliekųtvarkymo įstatymo (Valstybės Žinios, 1998, Nr. 61-1726; 2002, Nr. 72-3016) ir atliekųtvarkymo reglamento reikalavimų (Valstybės žinios, 2004, Nr. 68-2381).Nenumatoma, kad neradioaktyviųjų atliekų tvarkymas tokiu būdu gali sukelti kokį norstarpvalstybinį neradiologinį poveikį.Apdorotų nuotekų nukreipimo iš NAE į Drūkšių ežerą tarpvalstybinis poveikis yraaptartas 8.2.2 skyriuje.8.2 VANDENS BŪKLĖŠiame skyriuje nagrinėjamas poveikis Drūkšių ežerui, kaip visumai, nes šis ežeras yradalinai išsidėstęs Baltarusijos teritorijoje, taip pat poveikis Prorvos upei Baltarusijoje,upei, kuria vandenys išteka iš Drūkšių ežero.
8.2.1 Radiologinis poveikisKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 433Tikrinamas radionuklidų aktyvumas vandens aplinkoje aplink Ignalinos AE perpaskutinius 10 metų pastoviai mažėjo. Nauja AE bus statoma ir eksploatuojamanaudojant geriausias esamas technologijas ir metodus, o tai reiškia, kad aplinkos būklėpagerės. Vadinasi, bendras radionuklidų išmetimų į vandens ekosistemą kiekis galimaimažės. Įgyvendinus naujos AE projektą, išmetimai bus tokie maži, kad nesukels jokiosvarbesnio žalingo poveikio <strong>aplinkai</strong>.8.2.2 Neradiologinis poveikis8.2.2.1 Nuotekų poveikisBiogeninių medžiagų iš NAE sąlygojama apkrova bus maža palyginti su bendraapkrova Drūkšių ežerui, kurią sąlygoja kiti šaltiniai (pvz., <strong>Visagino</strong> buitinės ir gamtinėsnuotekos). Tokiu būdu naujos AE poveikis vandens kokybei ir eutrofikacijai yralaikomas nereikšmingu. Apdorotų nuotekų poveikis ežerui vertinamas kaip antraeilis irpriimtinas. Vis dėlto tokio pobūdžio poveikis bus kontroliuojamas, ir jei būtų pastebėtosnepriimtinos pasekmės, nuotekų priežiūra bus patobulinta.8.2.2.2 Aušinimo vandens poveikisŠilumos, išleidžiamos į Drūkšių ežerą, kiekis priklauso ne tik nuo pagamintos elektrosenergijos, bet ir nuo pasirinktos aušinimo sistemos. Tiesioginėje aušinimo sistemojevisa šiluma išteka į ežerą, kai tuo tarpu aušinimo bokštų atveju tiktai minimali šilumos<strong>dalis</strong> patenka į ežerą ir didžioji <strong>dalis</strong> yra išsklaidoma ore.Šilto aušinimo vandens išmetimo į Drūkšių ežerą poveikio modeliavimo apskaičiavimaitiesioginio aušinimo sistemoje buvo atlikti naudojant trimatį hidrodinaminį vandenssrauto modelį, specialiai pritaikytą ežerų ir pakrantės teritorijų modeliavimui. Buvoištirti skirtingos NAE galios ir įvairių NAE aušinimo vandens paėmimo ir išleidimokanalo vietų poveikis Drūkšių ežero, kaip visumos, vandens temperatūrai, įskaitant irBaltarusijos teritoriją.Remiantis projektuojamais rezultatais ir ekspertų įvertinimais galima daryti išvadą, kadekologiškai priimtina šiluminė ežero apkrova bus maždaug 3 200 MW išleista . Tokiosšiluminės apkrovos atveju ežero ekosistemai nebus žymaus poveikio, lyginant sudabartine ežero būkle. Esant didesnei šiluminei apkrovai, poveikis ežero ekosistemaibus aiškus ir žymus.Jei būtų naudojami vien tik aušinimo bokštai, ežero temperatūra sugrįžtų prie įprastolygio ir tai gali šiek tiek pagerinti gyvenimo sąlygas rūšims, mėgstančioms vėsųvandenį. Tačiau sąlygų ar rūšių sudėties sugrįžimo iki būklės, buvusios prieš IAEeksploatacijos pradžią, nesitikima. Jei bendras intensyvus eutrofikacijos procesas tęsis,šios alternatyvos rezultatas taip pat gali būti mažas deguonies kiekis laikotarpiu, kaiežeras būna padengtas ledu. Iš šio požiūrio taško nedidelis ežero šildymas gali net būtinaudingas <strong>aplinkai</strong>. Taigi, ši galimybė gali turėti skirtingą poveikį ežero ekosistemai: taigeriausias pasirinkimas, kai galvojama apie ežero šildymą, bet gali privesti prie iš daliesneigiamo poveikio dėl deguonies sumažėjimo, jei ežero eutrofikacija tęsis.Dabartinis išleidimas kanalas yra geriausia alternatyva, kai kriterijumi laikomassušildytas plotas. Tačiau įvairios išleidimo kanalo alternatyvos žymiai viena nuo kitosnesiskiria. Esamoji AE išleidimo vieta leidžia aušinimo vandeniui efektyviai plisti įpagrindinę ežero dalį, tuo pačiu leisdama vandeniui atvėsti dėl šilumos atidavimo įatmosferą bei maišymosi su vėsesniu ežero vandeniu. Pietinė išleidimo vieta yra labiau
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 434uždara ir sekli, ji neleidžia šiltam išleidžiamam vandeniui maišytis su vėsesniu ežerovandeniu, tokiu būdu sumažėja paviršiaus plotas, kur vyksta šilumos atidavimas įatmosferą. Tokiu būdu pietinis išleidimas sąlygotų aiškesnius sušilimo ir eutrofikacijospoveikius pietinėje Baltarusijos teritorijos ežero dalyje labiau negu kiti išleidimopasirinkimai.Išleidimo kanalo padalijimas į dvi vietas, lyginant vidutinį sušilusių plotų dydį, nėražymiai geresnis sprendimas negu dabartinio išleidimo kanalo alternatyva.Giluminio aušinamo vandens paėmimo alternatyva duotų aukštesnę paviršiaustemperatūrą visam ežerui šilčiausiais metų periodais, lyginant su esama vandenspaėmimo kanalo alternatyva dėl ežero temperatūrinio gradiento pažeidimo.Pagrindinis hidrologinis naujos AE eksploatavimo poveikis yra garavimo sukeltinuostoliai, kai šiltas aušinimo vanduo perduoda šilumos apkrovą į orą garavimo būdu.Bendrieji nuostoliai priklauso nuo elektrinės veikimo ir aušinimo metodo pasirinkimo.Per normalius hidrologinius metus vidutinis ežero lygio nukritimas žemiau normalausnėra laukiamas, ir tuo būdu hidrologinis poveikis ežerui ir jo ekologinės pasekmės yralaikomos nereikšmingomis. Per sausus metus (pasitaikančius 1 karto per 20 metų ciklu)ežero lygis nukrisdavo žemiau normalaus, nors nenukrisdavo žemiau minimalausleidžiamo reguliuojamo lygio (apytiksliai trejiems vieniems po kitų einantiems sausiemsmetams). Tokiu būdu tokio įvykio pasekmės vertinamos kaip mažos.Poveikis Prorvos upeiVandens garavimas aušinant NAE sumažintų visą vandens tūrį Drūkšių ežere, kartupaveikdamas vandens kiekį, įtekantį į Prorvos upę. Naujos AE eksploatavimas pasireikšbendru vandens kiekio, ištekančio į Prorvos upę, sumažėjimu, kuris būtų lygus aušinimosistemų sąlygotam garavimui.Nuotėkis, patenkantis į Prorvos upę, IAE eksploatavimo metu nebuvo matuojamas. Tuobūdu nuotėkis vertinamas, atimant papildomą garavimą (0,8 m 3 /s), vertinamą kaipsukeltą IAE su vidutine 1 800 MW galia 5 , iš įprastinio vidutinio nuotėkio (MQ=3,3m 3 /s). Tokiu būdu apskaičiuotas dabartinis vidutinis nuotėkis į Prorvos upę yra 2,5 m 3 /s.Naujasis vidutinis nuotėkis yra apskaičiuojamas panašiai (atimant papildomą garavimą,kurį sąlygoja NAE, iš gamtinio nuotėkio.Garavimas iš naujos elektrinės (imant 3400 MW galią) būtų apytiksliai 0,7 m 3 /sintensyvesnis negu yra dabar (kas atitinka 1 600 MW padidėjimą). Dėl tos priežastiesdabartinis vidutinis metinis nuotėkis į Prorvos upę sumažėtų apytiksliai 28 %.Vidutinio nuotėkio sumažėjimas paveiktų apytiksliai 50 km ilgio Prorvos upės plotąprieš įtekant į Dysnos upę. Sumažėjęs srautas gali pakeisti pakrantės augmeniją irpakrantės bei pelkių rūšių arealus palei Prorvos upę. Jie taip pat gali turėti neigiamąpoveikį upės vandens naudojimui, pvz., drėkinimui ar galvijų girdymui. Tačiauminimalus leidžiamas Prorvos upės nuotėkis išliks dabartinio lygio (0,64 m 3 /s) visųscenarijų atvejais.Vidutinio Dysnos upės nuotėkio sumažėjimas yra toks mažas (7 % 10 m 3 /s vidutinionuotėkio), kad po santakos su Dysnos upe NAE poveikis gali būti laikomasnereikšmingu.5 Vidutinė elektros energijos gamyba buvo apskaičiuota kaip 1993-2004 m. laikotarpio metinis vidurkis, kai buvoeksploatuojami abu blokai.
Apledėjimo sąlygosKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 435Modeliavimo metu, naudojant tris skirtingus naujosios AE šiluminės apkrovos lygius,taip pat buvo ištirtas aušinimo vandens nuotekų poveikis žiemos metu susidarančio ledobūklei. Jei šiluminė apkrova bus 2230 MW išleista , neapledėjęs plotas būtų netolinaujosios AE išleidimo vietos. Kai kuriais atvejais, apskritai priklausomai nuotemperatūros žiemos metu, poveikis ledo dangai būtų žymus, ypač, jei šiluminėsapkrovos viršytų 3160 MW išleista . Dėl 4460–6310 MW išleista šiluminių apkrovųpagrindinė ežero <strong>dalis</strong> ilgiau nepasidengtų ledu, prasidėjus žiemai. Apskritai poveikisledo dangai būtų mažesnis pietinėje ir vakarinėje ežero dalyse, lyginant su likusia ežerodalimi. Poveikis ledo dangai Drūkšių ežero dalyje, esančioje Baltarusios teritorijoje, yragalimas esant didesnei galiai, naudojant tiesioginį aušinimą.Bus atliekamas NAE aušinimo vandens poveikio Drūkšių ežerui ir ištekančioms upėmsmonitoringas, taip bus galima apkeisti NAE eksploatacijos parametrus, jei tai reikalinga.8.3 KLIMATAS IR ORO KOKYBĖ8.3.1 Radiologinis poveikisVisos atominės elektrinės eksploatacijos metu į orą išmeta tam tikrus radionuklidus.Pagal Lietuvos įstatymus į aplinką galima išmesti radioaktyviąsias medžiagas tik gavusleidimą į aplinką išmesti radioaktyviąsias medžiagas. Šį leidimą išduoda Aplinkosapsaugos ministerija branduolinio įrenginio operatoriui pagal įstatymuose numatytassąlygas ir procedūras ir pagal normatyvinio dokumento LAND 42-2007 „Radionuklidųišmetimo į aplinką iš branduolinės energetikos objektų ribojimas ir radionuklidųišmetimo leidimų išdavimo bei radiologinio monitoringo tvarka“ (Valstybės žinios,2007, Nr. 138-5693) reikalavimus.Radionuklidų išmetimai iš NAE į atmosferą bus gerokai mažesnės, nei leistini, kurie yranustatyti, kad apsaugotų žmones ir aplinką nuo kenksmingo spinduliuotės poveikio.Radionuklidų išmetimai bus pastoviai kontroliuojami.Tarpvalstybinė gyventojų metinė apšvita dėl radionuklidų išmetimų į aplinką yra aptarta8.11.1 skyriuje.8.3.2 Neradiologinis poveikisNAE nesukels anglies dioksido išsiskyrimo į atmosferą eksploatavimo metu. BendrasCO 2 išsiskyrimo kiekis iš šiluminių elektrinių gaminančių tokį patį elektros kiekį kaip irNAE su maksimaliu galingumu (3 400 MW e ), jei NAE nebūtų statoma, būtų apie 5,8milijonų tonų per metus, iš kurių apie 3,8 milijonu tonų būtų gaminama Lietuvoje. Taiatitinka 45 % viso Lietuvoje 2006 m. dėl kuro deginimo energetikos sektoriujeišsiskyrusio CO 2 . CO 2 yra taip vadinamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kuriosprisideda prie globalinio atšilimo. Tuo būdu NAE turės teigiamą tarpvalstybinį poveikį,nes ji neskatina globalinio atšilimo.NAE statyba ir eksploatacija turės tiktai vietinį neigiamą poveikį oro kokybei,daugiausia statybos etape. Tarpvalstybinis poveikis oro kokybei nėra numatomas.8.4 GRUNTINIAI VANDENYS8.4.1 Radiologinis poveikis
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 436Remiantis IAE eksploatavimo patirtimi žalingo poveikio spūdiniams vandeningiesiemssluoksniams ar paviršiniams gruntiniams vandenims netgi vietos mastu nebus.Todėl tarpvalstybinio radiologinio poveikio gruntiniam vandeniui nėra numatoma.8.4.2 Neradiologinis poveikisTarpvalstybinio neradiologinio poveikio gruntiniam vandeniui nėra numatoma.8.5 DIRVOŽEMIS8.5.1 Radiologinis poveikisNAE normalios eksploatacijos metu tikimasi, kad radiacijos dozės dėl radionuklidų,esančių dirvožemyje, bus nežymios.Todėl tarpvalstybinio radiologinio poveikio dirvožemiui nėra numatoma.8.5.2 Neradiologinis poveikisPagrindinis poveikis dirvožemiui pasireikš statybos etapo metu ir bus apribotas statybosplote.Todėl tarpvalstybinio neradiologinio poveikio dirvožemiui nėra numatoma.8.6 ŽEMĖS GELMĖS8.6.1 Radiologinis poveikisNenumatoma, kad statyba ir eksploatavimas paveiktų gilesnius geologinius sluoksnius.Nauja AE turi būti pastatyta ant stabilaus pamato, kuris nėra išsidėstęs ant techtoniniolūžio. Abi NAE aikštelės alternatyvos yra ant tos pačios techtoninės struktūros, kuri yragana stabili. Absoliučios poslinkių vertės aikštelėse praktiškai yra labai mažos,neigiamo poveikio dėl tektoninio judėjimo naujos AE statybai ar eksploatavimui nėranumatoma.Todėl tarpvalstybinio radiologinio poveikio geologinėms sąlygoms ar dėl geologiniųsąlygų nėra numatoma.8.6.2 Neradiologinis poveikisTarpvalstybinio neradiologinio poveikio geologinėms sąlygoms ar dėl geologinių sąlygųnėra numatoma.8.7 BIOLOGINĖ ĮVAIROVĖ8.7.1 Radiologinis poveikisRemiantis turimais tyrimo duomenimis, galima teigti, kad radioekologinė dirvožemio,floros ir faunos būklė Ignalinos AE regione ir jos apylinkėse yra gana gera. Todėlradioekologinė floros ir faunos būklė kaimyninėse valstybėse irgi gali būti laikoma gera.Naujos AE poveikis radioekologinei regiono būklei yra laikomas mažesniu neguveikiančios Ignalinos AE poveikis.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 437Todėl tarpvalstybinio radiologinio poveikio poveikis florai, faunai ir biologineiįvairovei nėra numatoma.8.7.2 Neradiologinis poveikisAušinimo vandens išleidimas į Drūkšių ežerą, tiesioginis NAE statybos aikštelės, kaiparealo, pažeidimas, statybos aikštelės apylinkių trikdymas ir transportas galimai paveiksbiologinę įvairovę.Buvo įvertintas NAE šiluminių nuotekų poveikis Drūkšių ežerui. Gyvūnų rūšys, kuriosyra priklausomos nuo žuvų, vabzdžių ir kitų vandens gyvūnų ir augalų, kaip nuo maistošaltinio, taip pat turės pakankamai maisto ateityje, nes nemanoma, kad žuvų, vabzdžių irt.t. kiekis sumažės – tik rūšių struktūra gali pasikeisti, jeigu labai ženklus aušinimovandens kiekis bus išleidžiamas į Drūkšių ežerą. Tačiau atsižvelgiant į prevenciniusprincipus, negalima atmesti galimybės, kad šiluminei ežero apkrovai viršijus 3 200MW išleista Drūkšių ežerui gali sukelti pastebimą neigiamą poveikį ežero ekologijai ir tuopačiu ežero vertingoms biologinės įvairovės rūšims per sudėtingas sąveikos grandines.Tai taip pat gali turėti tarpvalstybinių pasekmių ežero biologinei įvairovei.NAE gali turėti teigiamą tarpvalstybinį poveikį ypač paukščių faunos biologineiįvairovei, nes žiemą ežero dalys pastoviai būtų neužšalusios. Tai ypač aktualu, turintomenyje, kad Ignalinos AE bus uždaryta 2009 m., po kurių ežeras nebegaus jokiosreikšmingos šilumos apkrovos, ir tai sąlygos, kad ežeras žiemą bus padengtas ledu bentjau periodiškai ir tai neigiamai paveiktų paukščių faunos įvairovę.Reikšmingų tarpvalstybinių poveikių sausumos faunai, florai ir bioįvairovei beivarliagyvių įvairovei nenumatoma. Galimi neigiami poveikiai gyvūnų populiacijomsbus maži arba juos bus galima sumažinti iki tokio priimtino lygio, kai Drūkšių ežerorūšių ateičiai nebebus keliama grėsmė dėl NAE.8.8 KRAŠTOVAIZDIS IR ŽEMĖNAUDA8.8.1 Radiologinis poveikisNeaktualus.8.8.2 Neradiologinis poveikisDėl IAE statymo ir eksploatavimo, <strong>Visagino</strong> miesto ir susijusių infrastruktūrų Drūkšiųežero baseino kraštovaizdis pasikeitė.Naujos AE statyba netoli IAE žymiai nepakeis kraštovaizdžio, matomo nuo Drūkšiųežero pakrančių, taip pat ir nuo Baltarusijos pakrančių. Tik keliose vietose prie ežeropakrantės NAE bus matoma didesniam skaičiui žmonių.NAE nebus matoma iš Latvijos teritorijos.Todėl ryškaus tarpvalstybinio poveikio gamtovaizdžiui nėra numatoma.8.9 KU<strong>LT</strong>ŪRINIS PAVELDAS8.9.1 Radiologinis poveikisNeaktualus.
8.9.2 Neradiologinis poveikisTarpvalstybinio poveikio kultūrinio paveldo objektams nebus.Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 4388.10 SOCIALINĖ-EKONOMINĖ APLINKA8.10.1 Radiologinis poveikisNeaktualus.8.10.2 Neradiologinis poveikisRyškus teigiamas poveikis socialinei-ekonominei <strong>aplinkai</strong> yra laukiamas NAE regionoužsienio dalyse. Atsiras Latvijos darbo jėgos poreikis. Ženkli visos darbo jėgos(3 000 –3 500 darbininkų) <strong>dalis</strong> statybos metu atvyks iš kitų šalių nei Lietuva ir Latvija, ir jiemsreikės apgyvendinimo keleriems metams. Šie darbuotojai atvyks kartu su šeimomis.Kadangi siena tarp Lietuvos ir Latvijos yra atidaryta, galima numanyti, kad darbo jėgabus pasklidusi gyventi ne tik Visagine ar jo apylinkėse, bet potencialiai ir Latvijospusėje, bent jau Daugpilyje. Eksploatacijos fazės metu žymus skaičius užsieniečių, apie800 – 1000 darbininkų, kuriems taip pat reikės apgyvendinimo, periodiškai dirbs NAEtuo metu, kai bus vykdomi metiniai kapitaliniai remontai.Darbo jėga žymiu mastu naudos pagrindinio regioninio Daugpilio miesto Latvijospusėje paslaugų sferą, ir tai turės svarbų teigiamą socialinį-ekonominį poveikį šiamLatvijos regionui.Tarptautiniam oro transportui nėra poveikio, kadangi dėl Ignalinos atominės elektrinėsskrydžiai šioje teritorijoje yra draudžiami .NAE projektas susidūrė su šiokiu tokiu pasipriešinimu užsienio visuomenės tarpe,pavyzdžiui, Latvijoje, kas nurodo, kad projektas kelia susirūpinimą bent jau daliaiužsienio visuomenės. Tai bent jau dalinai rodo neigiamą požiūrį į branduolinęenergetiką.Numatomas ženklus teigiamas tarpvalstybinis socialinis-ekonominis poveikis. Ryškausneigiamo socialinio-ekonominio nėra numatoma, nes NAE bus statoma šalia esančiosAE, prie kurios aplinkinės teritorijos yra prisitaikiusios.8.11 VISUOMENĖS SVEIKATA8.11.1 Radiologinis poveikisNaujos AE normalios eksploatacijos išmetimų į hidrosferą radionuklidų poveikisnagrinėtas, prognozuojant gyventojų individualios apšvitos dozes, kaip yrarekomenduojama tarptautinėje praktikoje (IAEA Safety Reports Series No. 19). Šispoveikio žmogui ir <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> būdas jau anksčiau detaliai nagrinėtas irpritaikytas Ignalinos AE atvejui (Mažeika and Motiejūnas, 2003)..Radionuklidų pernašos ežerų ir upių sistemoje skaičiavimai, taip pat maksimaliųmetinių efektinių dozių prognozavimai kritinės gyventojų grupės nariams atliktikompiuterine programa PC CREAM (Consequences of Releases to the EnvironmentAssessment Methodology) (Simmonds et al., 1995). Tačiau kompiuterinė programa PCCREAM 97 neturi ežerinės sistemos modelio, nes Europoje AE daugiausia statomosjūrų ar didelių upių pakrantėse. Todėl mūsų vertinimui reikėjo paprastą boksinį ežerosistemos modelį įtraukti į PC CREAM upės sistemos modelį. Tokiu atveju visa
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 439nagrinėjama sistema apėmė Drūkšių ežero modelį (du kompartmentai – vanduo ir dugnonuosėdos), Prorvos-Dysnos upių sistemos dinaminį modelį (iki Dysnos miestoBaltarusijoje), Dauguvos upės sistemos dinaminį modelį (iki Daugpilio miestoLatvijoje), paprastą praskiedimo modelį likusiai Dauguvos upės daliai ir Baltijos jūrosRygos įlankai.Radionuklidų aktyvumų koncentracijos suspenduotose dalelėse, dugno nuosėdose irfiltruotame vandenyje buvo suskaičiuotos trims eksploatacijos trukmėms (1, 5, 50 metų)kiekvienam sistemos kompartmentui. Remiantis aktyvumų koncentracijoms, buvosuprognozuoti gyventojų apšvitos parametrai: išorinė apšvita (nuo gama ir betaspinduolių, esant žmogui ežero pakrantėje ir žvejo valtyje, ežero sistemos vertinime,nuo gama ir beta spinduolių, esant žmogui upės pakrantėje, upės sistemos vertinime,radionuklidų patekimas į žmogaus organizmą su žuvimi ir įkvepiant purslų ežerosistemos vertinime, radionuklidų patekimas į žmogaus organizmą su žuvimi ir geriamuvandeniu upės sistemos vertinime), sukaupta individuali apšvitos dozė kūdikiui, vaikuiir suaugusiam gyventojui. Atliekant skaičiavimus PC CREAM 97 kodu, buvonaudojami vietovei būdingi ir bendriniai parametrų rinkiniai. Tai buvo: radionuklidųpasiskirstymo koeficientai nuosėdose gėlavandenei sistemai K d , sedimentacijos (greičių)koeficientai k’, radionuklidų koncentracijos faktoriai gėlavandenėms žuvims (Simmondset al., 1995); kiekvieno radionuklido gama kvantų energijos ir skilimo konstantos λ(ICRP, 1983); kiekvieno radionuklido beta dozių ekvivalentai (US DoE, 1988);kiekvieno radionuklido dozių koeficientai dėl jų patekimo į organizmą nurijus (IAEA,1996). Fotonų apšvitai vertinti naudotas sumažinimo faktorius 0,3 ežero kranto linijai ir0,2 upės kranto linijai, kaip rekomenduota NRC (1977).Dešimt tipiškų radionuklidų, patenkančių į aplinką ir joje besikaupiančių kiek didesniaiskiekiais, buvo analizuoti skaičiavimuose - 3 H, 14 C, 54 Mn, 59 Fe, 60 Co, 90 Sr, 95 Nb, 131 I,134 Cs, 137 Cs. Lyginant dozes, būdingas skirtingiems hidrologinės sistemos segmentams(kompartmentams), buvo nagrinėta viena gyventojų kritinė grupė - žvejai.Pagrindiniai hidrologiniai parametrai paimti iš daugiamečių hidrologinių stebėjimųduomenų bazių Lietuvoje, Latvijoje ir Baltarusijoje. Vidutiniai upių nuotėkiai: Prorvaties Drisviatais Baltarusijoje - 3 m 3 /s (1980-1983 m. stebėjimų duomenys), Dysnažemiau santakos su Drūkšos upeliu - 10 m 3 /s (1945-1960 m. stebėjimų duomenys),Dysna ties Šarkovščina Baltarusijoje - 30 m 3 /s (1945-1981 m. stebėjimų duomenys),Dauguva žemiau Dysnos miesto Baltarusijoje - 288 m 3 /s (1944-1988 m. stebėjimųduomenys), Dauguva ties Daugpiliu - 451 m 3 /s (1921-1980 m. stebėjimų duomenys).Radionuklidų aktyvumo vandenyje Dauguvos žemupyje ir Rygos įlankojeskaičiavimams panaudoti šie hidrologiniai duomenys: Dauguvos nuotėkis - 700 m 3 /s,vandens masių Rygos įlankoje tūris – 1,1⋅10 12 m 3 , hidrografinis atstumas nuo IAE ikiRygos įlankos – apie 550 km.Drūkšių ežero sistemos vertinime nagrinėtos šios apšvitos trasos: žuvų naudojimasmaistui, vandens purslų įkvėpimas, išorinė apšvita dėl gama ir beta spinduolių, esantžmogui ežero pakrantėje ir žvejo valtyje.Upių sistemos vertinime nagrinėtos šios apšvitos trasos: žuvų naudojimas maistui, upėsvandens vartojimas gėrimui (labai konservatyvi prielaida), išorinė apšvita dėl gama irbeta spinduolių, esant žmogui upės pakrantėje.Kaip buvo parodyta darbe (Mažeika and Motiejūnas, 2003), Drūkšių ežero žvejo patirtąapšvitos dozę dėl IAE normalios eksploatacijos nuotekų lemia daugiausia 137 Cs, 90 Sr ir134 Cs. Einant hidrografiniu tinklu žemyn, 90 Sr santykinis indėlis didėja, nes šis nuklidasmobilus – greitai pernešamas vandeniu, tačiau bendrai dozė su atstumu mažėja.Nemobilių (sorbuojamų) radionuklidų (pvz., 60 Co) indėlis žmogaus apšvitai, esant
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 440minėtoms apšvitos trasoms, labai greitai mažėja einant žemyn hidrografiniu tinklu.Einant žemyn hidrografiniu tinklu, keičiasi ir apšvitos trasų svoris: pavyzdžiui, Drūkšiųežerui pagrindinė apšvitos trasa yra žuvies naudojimas maistui, tačiau žemiauesančiuose hidrologiniuose segmentuose žuvies įtaka apšvitai santykinai mažėja, betišauga išorinės apšvitos dėl gama spinduolių svoris. Mobilių radionuklidų (pvz., 3 H)santykinė įtaka apšvitai hidrologiniame kelyje mažai keičiasi. Kritinėms grupėms,kurios yra nagrinėjamos sistemos tolimiausiuose kompartmentuose, pagrindinė apšvitostrasa yra upės vandens vartojimas gėrimui (itin konservatyvi prielaida, geriamo vandenstiekimas iš upės šiame regione retai pasitaikantis dalykas), o žuvų vartojimas maistuisudaro apie 10% nuo visos dozės.Didžiausia dėl nuotėkų iš IAE radionuklidų patiriama dozė pagal skaičiavimų rezultatussiekia iki 2% nuo ribinės dozės.Radionuklidų pernašos IAE aplinkoje faktoriai (Sv/metai:Bq/metai), nustatyti IAEnuotekų sklaidai vandens sistemoje nuo Drūkšių ežero iki Rygos įlankos, gali būtipritaikyti naujos AE poveikio <strong>aplinkai</strong> vertinimui, priimant tas pačias aplinkos savybesir nuo radionuklidų priklausančius parametrus. Tokia prielaida yra pateisinama, nesnaujos AE aikštelių hidrologinės ir hidrogeologinės sąlygos dabartiniame ištirtumolygyje nesiskiria nuo IAE sąlygų. Remiantis radionuklidų pernašos aplinkoje faktoriųvertėmis ir prognoziniais normalios eksploatacijos nuotekų radionuklidų aktyvumųdydžiais ( 3 H, 14 C, 54 Mn, 59 Fe, 60 Co, 90 Sr, 95 Nb, 131 I, 134 Cs, 137 Cs) skirtingiemsreaktoriams, įvertintas naujos AE radiologinis poveikis vandens sistemai (8.11-1 lent. ir8.11-1 pav.).8.11-1 lent. Naujos AE radiologinis poveikis žemiau AE esančiai vandens sistemai,vertinta gyventojų apšvitos efektinė dozė, mSv/metaiHidrologinio segmento padėtis (KompartmentoNr.)ReaktoriaustipasESBWR ABWR AP-1000 APWR EPR EC-6Blokų skaičius 2 2 3 2 2 4Ištekėjimas iš 2.20E-04 1.20E-03 1.04E-02 1.64E-02 1.96E-02 5.20E-02Drūkšių ež. –Prorvos upelis (1)Dysna ties 2.40E-05 1.40E-04 1.18E-03 1.96E-03 2.40E-03 6.20E-03Drisviatos(Drūkšos) upelioįtekėjimu (2)Dysna ties 1.32E-05 8.20E-05 6.20E-04 1.04E-03 1.22E-03 3.20E-03ŠarkovščinaBaltarusijoje (3)Dauguva žemiau 4.00E-06 1.90E-05 2.60E-04 4.20E-04 5.20E-04 1.38E-03Dysnos miestoBaltarusijoje (4)Dauguva ties 1.72E-06 8.80E-06 1.08E-04 1.74E-04 2.20E-04 5.80E-04Daugpiliu (5)Dauguva tiesRyga (6)4.80E-07 2.40E-06 3.20E-05 5.00E-05 6.20E-05 1.64E-04Baltijos jūros 1.40E-07 7.20E-07 8.80E-06 1.42E-05 1.78E-05 4.60E-05Rygos įlanka (7)
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 441Naujos AE radiologinis poveikis žemiau esančio vandens sistemai1.00E+00Efektinė dozė, mSv/metai1.00E-011.00E-021.00E-031.00E-041.00E-051.00E-06EC-6EPRAPWRAP-1000ABWRESBWRLinear (Apribotojidozė)1.00E-071 2 3 4 5 6 7Kompartmento numeris8.11-1 pav. Naujos AE radiologinis poveikis žemiau AE esančiai vandens sistemai,kompartmentų padėtis apibūdinta 8.11-1 lentelėjeDėl naujos AE nuotėkų į Drūkšių ežerą radionuklidų susidaranti gyventojų individualiosapšvitos efektinė dozė yra mažesnė už dozės ribą ir apribotąją dozę (mažiau nei 3%dozės ribos Drūkšių ežero sistemai, mažiau nei 0.02% dozės ribos Rygos įlankossistemai) visiems reaktorių tipams ir labai mažėja su hidrologiniu atstumu. Didžiausiadozė prognozuojama CANDU-6 reaktoriui, kuriam būdingi gerokai didesni 3 Haktyvumai nuotėkose, palyginus su kitais reaktoriais.Naujos AE nuotekų radionuklidų pernaša hidrologine sistema į kaimynines valstybesyra nereikšminga. Jau žemiau Obolės ežero Baltarusijos Respublikoje gyventojųapšvitos dozė dėl nuotekų radionuklidų prognozuojama mažesnė nei nereguliuojamasislygis (0,010 mSv/metai).Siekiant įvertini, kaip kintant atstumui keičiasi gyventojų apšvita sąlygota radionuklidoišmetimų į orą, buvo atlikti dozės skaičiavimai esant įvairiems atstumams nuo išmetimošaltinio. Remiantis TATENA saugos standartų serijos Nr. 19 „Bendrieji modeliai,naudojami radioaktyviųjų medžiagų išmetimų į aplinką poveikio vertinimui“ (TATENASSS Nr. 19) rekomendacijomis buvo apskaičiuotas dozės kitimas atstumui nuo šaltiniodidėjant iki 20 km.Dozės priklausomybės nuo atstumo skaičiavimo rezultatai parodyti 8.11-2 pav.Didžiausios dozės stebimos 800 m spindulio zonoje aplink išmetimo šaltinį, vėliauatstumui didėjant dozė mažėja. Esant 1 km atstumui nuo šaltinio, gyventojų apšvita yradu kartus mažesnė už maksimalią, už 3 km dozė sumažėja 10 kartų, o už 10 km – 100kartų. Remiantis skaičiavimo rezultatais, dozė, kurią sąlygoja radionuklidų išmetimai įorą iš visų reaktorių tipų, išskyrus CANDU, 3 km atstumu nuo elektrinės yra mažesneuž nebekontroliuojamą lygį (0,010 mSv per metus). Elektrinės su CANDU reaktoriaisatveju, šis nebekontroliuojamas lygis būtų už 8 km. Taigi, tarpvalstybinis poveikis dėlradionuklidų išmetimų į aplinką yra nežymus.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 442Galimas tarpvalstybinis radiologinis poveikis įvairių avarijų metu išnagrinėtas 10skyriuje.1,00E+00Dose max /Dose X m1,00E‐011,00E‐021,00E‐030 2000 4000 6000 8000 10000 12000 14000 16000 18000 20000Distance, m8.11-2 pav. Dozės priklausomybė nuo atstumo8.11.2 Neradiologinis poveikisNauja atominė elektrinė bus pastatyta Ignalinos AE pramoninėje aikštelėje ir 3 kmspindulio sanitarinėje IAE apsaugos zonoje. NAE bus pastatyta pakankamu atstumu nuopastoviai gyvenančių gyventojų Latvijoje ir Baltarusijoje.Todėl pastebimo tarpvalstybinio neradiologinio poveikio visuomenės sveikatai nėranumatoma.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 4439 MONITORINGAS9.1 ĮVADASMonitoringas yra specifinių duomenų rinkimas apie atrinktus aplinkos pokyčius(poveikio indikatorius) laike ir erdvėje, siekiant pateikti informaciją apie šių pokyčiųdydį ir greitį, kas savo ruožtu leidžia nustatyti susijusius poveikius <strong>aplinkai</strong>. Aplinkosmonitoringo programos tikslas yra atskleisti vykstančius pokyčius, nustatyti jų mastą iružtikrinti, kad jie yra gerai identifikuoto projekto ar veiklos pasekmė. Monitoringasapima poveikių ir jų <strong>vertinimo</strong> sekos atitikimą prognozei. Monitoringas taip pat leidžianustatyti naudojamų mažinančių ir švelninančių priemonių efektyvumą. Ši informacijaturėtų būti pagrindas, keičiant veiklą arba švelninančias priemones. Šiame skirsnyje yrapateikiama siūloma naujos AE monitoringo sistema. Naujos monitoringo sistemosatskiros dalys turi būti įdiegtos kaip galima greičiau, gerokai prieš pradedant naujos AEeksploatavimą, tam, kad būtų sukaupta pakankamai informacijos apie aplinkos sąlygaspo IAE galutinio sustabdymo.LR Aplinkos ministerija kontroliuoja aplinkos monitoringo programos įdiegimą,monitoringo duomenų ir informacijos kokybę, bei atitikimą standartams irnormatyviniams dokumentams. Monitoringas vykdomas sutinkamai su LR Vyriausybėspatvirtinta Aplinkos monitoringo programa. Monitoringo programa parengta sutinkamaisu Lietuvos įstatymais ir kitais teisės aktais (LR aplinkos apsaugos įstatymas, Nr. I-2223, Valstybės žinios, 2005, Nr. 47-1558; LR aplinkos monitoringo įstatymas, Nr. X-595, Valstybės žinios, 2006, Nr. 57-2025; Ūkio subjektų aplinkos monitoringo vykdymotvarka, Valstybės žinios, 2004, Nr. 181-6712; Ūkio subjektų požeminio vandensmonitoringo vykdymo tvarka, Valstybės žinios, 2003, Nr. 101-4578), Lietuvos radiacinėssaugos normomis (Lietuvos higienos norma HN 73:2001 “Pagrindinės radiacinėssaugos normos”, Valstybės žinios, 2003, Nr. 90-4080) ir Lietuvos aplinkos apsaugosnormatyviniais dokumentais (LAND 42-2007 „Radionuklidų išmetimo į aplinką išbranduolinės energetikos objektų ribojimo ir leidimų išmesti į aplinką radionuklidusišdavimo bei radiologinio monitoringo tvarkos aprašas“, Valstybės žinios, 2007, Nr.138-5693; LAND 36-2000 „Aplinkos elementų užterštumo radionuklidais matavimas”Valstybės žinios, 2005, Nr. 59-2083). Monitoringo duomenys apibendrinami irpateikiami kompetentingoms institucijoms kasmet.Sutinkamai su Aplinkos monitoringo įstatymo (Nr. X-595, Valstybės žinios, 2006, Nr.57-2025) 5 straipsniu, vykdant aplinkos monitoringą, stebima, vertinama irprognozuojama:• aplinkos oro, vandens, žemės gelmių, dirvožemio, gyvosios gamtos būklė;• natūralių ir antropogeniškai veikiamų gamtinių sistemų (gamtinių buveinių,ekosistemų) ir kraštovaizdžio būklė;• fizikinis, radiacinis, cheminis, biologinis ir kitoks antropogeninis poveikis bei joįtaka gamtinei <strong>aplinkai</strong>;• gamtinėje aplinkoje vykstančių globalinių procesų kaita ir tendencijos (rūgštiejikrituliai, ozono sluoksnio kitimas, šiltnamio efektas ir kt.).Aplinkos monitoringas atominės elektrinės aplinkoje papildomas radionuklidų, kurieneišvengiamai patenka iš atominės elektrinės į aplinkos orą ir vandenį, stebėsena –radiologiniu monitoringu. Radiologinis monitoringas, be to, skirtas ir registruoti
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 444incidentų pasekmes. Šiuo tikslu stebimi visi radionuklidų keliai aplinkoje (oras iriškritos, dirvožemis ir augalai, maisto grandinėlės dirvožemyje, paviršiniame vandenyjeir gruntiniame vandenyje).Meteorologiniai parametrai – vėjo kryptis ir greitis, krituliai ir inversijų fenomenai –svarbūs radionuklidų sklaidai; jie matuojami tam, kad įvertinti radionuklidų keliųatominės elektrinės aplinkoje saugumą.Ignalinos AE aplinkos radiologinio monitoringo programa apima šias <strong>dalis</strong>:• radionuklidų aktyvumo koncentracijos ore ir atmosferos krituliuose monitoringą;• buitinės kanalizacijos ir drenažo vandens iš IAE aikštelės cheminės sudėtiesmonitoringą;• vandens kokybės Drūkšių ežere ir gruntinių vandenų (fizinių-cheminių parametrų)monitoringą;• radionuklidų aktyvumo koncentracijos ežero, ištekėjimo kanalo, buitinėskanalizacijos bei drenažo iš IAE aikštelės kanalų ir požeminiame vandenyjemonitoringą;• į atmosferą išmetamų radionuklidų monitoringą;• meteorologinius stebėjimus;• dozės ir dozės galios monitoringą sanitarinės apsaugos (3 km) ir stebimojoje (30km) zonose;• radionuklidų aktyvumo koncentracijos žuvyse, dumbliuose, dirvožemyje, žolėje,nuosėdose, grybuose, augaluose monitoringą;• radionuklidų aktyvumo koncentracijos maisto produktuose (piene, bulvėse,kopūstuose, mėsoje, grūdinėse kultūrose) monitoringą.9.2 APLINKOS VALDYMO SISTEMAAplinkos valdymo sistema (AVS) bus įdiegta naujos AE statybos ir eksploatavimometu. AVS bus sertifikuota pagal ISO 14001 ar panašų standartą. Sistema apims visasnaujos AE operacijas. AVS vykdys stebėjimus aplinkoje, kaip dalį kasdieninių naujosAE operacijų. Poveikis <strong>aplinkai</strong> sistemingai gali būti valdomas per AVS, sistemanumato nuolat tobulinti aplinkos stebėjimų lygį. Vienu iš AVS tikslų yra negatyvauspoveikio <strong>aplinkai</strong> dėl išmetimų į aplinką iš naujos AE apribojimas. Todėl AVS būtinimonitoringo matavimai bus vykdomi naujos AE aplinkoje.9.3 RADIOAKTYVIŲ IŠMETIMŲ IR POVEIKIO APLINKAI IR GYVENTOJAMS MONITORINGAS9.3.1 Esanti radiologinio monitoringo sistemaRadiologinio monitoringo programa (Radionuklidų ekosistemos komponentėsestebėsenos programa) Ignalinos AE aplinkoje pradėta vykdyti 1978 metais, t.y. 5 metaiprieš paleidžiant pirmąjį reaktorių. IAE aplinkos pokyčių stebėjimo darbai buvovykdomi pagal Kompleksinę radiacinių-ekologinių tyrimų Ignalinos AE rajoneprogramą (1978–1985–1995). Programą vykdė Maskvos energetinės technikos mokslotiriamasis ir konstravimo institutas (generalinis Ignalinos AE projektuotojas) ir penkituometinės Lietuvos Mokslų akademijos institutai – Fizikos, Energetikos, Zoologijos irParazitologijos, Geografijos ir Botanikos. Bazinė radioekologinė būsena statomos IAEaplinkoje aprašyta bendroje visų institucijų ataskaitoje (IAE regiono radiologinėsekologinėsbūklės tyrimai prieš pradedant eksploataciją, 1985).Radiologinės stebėsenos matavimai ypač suintensyvėjo tiriant avarijos Černobylio AEpasekmes Lietuvai ir Ignalinos rajonui. Nuolatinių radionuklidų aktyvumų
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 445koncentracijų ore, iškritose, dirvožemyje, Drūkšių ežero vandenyje bei dugnonuosėdose stebėjimo rezultatai, po pirmojo IAE reaktoriaus paleidimo (1983 m.) irįvykus Černobylio AE avarijai apibendrinti monografinio tipo publikacijoje (Šiluminėenergetika ir aplinka, 1992).Mokslo tiriamieji darbai IAE aplinkoje po nepriklausomybės dalinai nutrūko ir buvoatnaujinti pagal LR Vyriausybės patvirtintą Mokslo programą “Atominė energetika iraplinka”. (Lietuvos valstybinė mokslo programa ,,Atominė energetika ir aplinka”.Mokslinių ataskaitų rinkinys, 1993–1997, Vilnius, sąsiuviniai 1–5).Fizikos institutas 1998 metais, remdamasis Černobylio AE avarijos pasekmių ir IAEaplinkos tyrimų rezultatais, inicijavo Lietuvos radioekologinio monitoringo sistemossukūrimą (LR Vyriausybės 1998 m. lapkričio 11 d. nutarimas Nr. 332). Buvo atliktižemės paviršiaus užteršimo iš Černobylio atneštais radionuklidais tyrimai. Sukurtadozimetrinių duomenų registracijos sistema su 17 postų Lietuvos meteorologijos stotyse(AGIR) ir automatizuota jonizuojančiosios spinduliuotės registracijos aplinkoje bei IAEkamino išlakose ir radionuklidų pernešimo ore skaičiavimo sistema (RADIS).9.3.1.1 Išmetamų į aplinką radionuklidų monitoringasAplinkos apsaugos agentūra yra atsakinga už sistemą AGIR, kuri, papildyta postais sugama spektrus registruojančiais scintiliaciniais detektoriais, eksploatuojama kaipankstyvojo perspėjimo sistema Lietuvoje RADIS.Visose taškuose, kur radionuklidai išmetami iš atominės elektrinės – aerozolio dalelių iroro mišinys ventiliaciniame kamine, vanduo iš skystų atliekų valymo įrenginių irpramoninės lietaus kanalizacijos (PLK) kanalų – sistemingai imami ėminiai irmatuojami radionuklidų aktyvumai. Automatizuota radiacinės ir dozimetrinėsinformacijos sistema (RADIS) įdiegta Ignalinos AE kaip automatizuota radiacinėskontrolės sistema (ASKRO). Sistema realiame laike atspindi radionuklidų aktyvumokoncentracijas ore ir jonizuojančiosios spinduliuotės dozės galią kompiuterio ekranetrijų mastelių žemėlapiuose. Sistema automatiškai registruoja jonizuojančiąjąspinduliuotę pažemio ore bei atominės elektrinės kamino išlakose ir skaičiuojaradionuklidų pernešimą ore. Automatizuota radiacinės kontrolės sistema (ASKRO)realiame laike parodo radionuklidų aktyvumo koncentracijas ore sanitarinės zonosribose. Jonizuojančiosios spinduliuotės dozės skaičiuojamos abiejų Ignalinos AEkaminų aukštyje. RADIS sistema būtina avarijų atvejais.Aerozolio ir dujų ėminiuose, paimtuose IAE kaminuose, radionuklidų aktyvumasnustatomas gama spektrometriniu metodu. Čia neatsiranda ėminių turtinimo irradionuklidų koncentravimo problemų. Matavimai įgalina įvertinti radionuklidųišmetimą į pažemio orą. Pažemio oro ėminiai radionuklidų aktyvumo matavimamsrenkami kas 10 dienų septyniuose stebėjimo taškuose.Ėminiai Ignalinos AE buitinėse nuotekose imami nuotekų rinkimo taške (AE pusėje),nuotekų įtekėjimo taške (prie Drūkšių ežero) ir srauto tarp nuotekų valymo įrenginių irDrūkšių ežero pusiaukelėje. Radionuklidų kiekiai skystose atliekose taip pat nustatomi,matuojant jų kiekius ėminiuose iš specialių saugojimo konteinerių. Vandens ir dugnonuosėdų ėminiai imami penkiose išmetimo vietose ir šešiose stotyse Drūkšių ežere(9.3-1 pav.).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 4469.3-1 pav. Vandens ir dugno nuosėdų ėminių rinkimo stotys Drūkšių ežere.Nuo 1999 metų matuojamos tričio aktyvumo koncentracijos nuotekose. Tričiospinduliuojamos mažos energijos beta dalelės sudaro didesnį indėlį ekologineijonizuojančiosios spinduliuotės dozei Drūkšių ežere, nei kitų radionuklidųspinduliavimas. Matavimo rezultatai rodo, kad tritis į Drūkšių ežerą patenka perpramoninių ir buitinių nuotekų kanalus.Radionuklidų aktyvumo koncentracijų IAE nuotekose (išleidžiamuose vandenyse)matavimų suvestinė pateikiama 9.3-1 lentelėje. Radionuklidų aktyvumo koncentracijųIAE aplinkos vandens terpėse matavimų suvestinė pateikiama 9.3-2 lentelėje.9.3-1 lent. Radionuklidų aktyvumo koncentracijų IAE nuotekose (išleidžiamuosevandenyse) matavimų suvestinė.Bendrasis β-aktyvumasIAE NUOTEKŲ RADIOLOGINIS MONITORINGASKartą per savaitę – 1 ir 2 energoblokų paimamas techninis vanduo, iš 1 ir 2energoblokų reaktorių ir turbinų skyrių išleidžiamas vanduo, iš 150 pastatoišleidžiamas techninis vanduo;kartą per mėnesį – techninis vanduo po šilumokaičių;kiekvienam išleidimui – iš spec. skalbyklos išleidžiamas vanduo.Radionuklidų Kartą per mėnesį – iš 1 ir 2 energoblokų reaktorių ir turbinų skyrių išleidžiamasγ spinduolių vanduo, techninis vanduo po šilumokaičių, iš 150 pastato išleidžiamas techninisaktyvumas vanduo, vanduo 003 koridoriaus duobėse (D1, D2);kiekvienam išleidimui – iš 150 pastato išleidžiamas nebalansinis vanduo.89 Sr,90 Sr Kartą per mėnesį – iš 1 ir 2 energoblokų reaktorių ir turbinų skyrių išleidžiamasaktyvumas vanduo.Bendrasis α Kartą per mėnesį – iš 150 pastato išleidžiamas techninis vanduo.aktyvumas
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 4479.3-2 lent. Radionuklidų aktyvumo koncentracijų IAE aplinkos vandenysematavimų suvestinė.Radionuklidų γspinduoliųaktyvumasIAE APLINKOS VANDENS TERPIŲ RADIOLOGINIS MONITORINGAS20 kartų per mėnesį (darbo dienomis) – techninis vanduo iš išleidimo irpaėmimo kanalų;kartą per 10 dienų – ūkinės-buitinės kanalizacijos vanduo, pramoninės aikštelėsPLK-1, 2, PLK-3 bei PLK-PBKS vanduo;kartą per mėnesį – gamybinių atliekų poligono apvedimo kanalo vanduo, IAEpramoninės aikštelės drenažo vanduo;kartą per ketvirtį (sausį, balandį, liepą, spalį) – šilumos tinklų vanduo;du kartus per metus (pavasarį, rudenį) – stebėjimo gręžinių vanduopramoninėje aikštelėje ir PBKS teritorijoje;keturis kartus per metus (vasarį, gegužę, rugpjūtį, lapkritį) – geriamasvandentiekio vanduo, geriamas vanduo iš šulinių Tilžėje ir Gaidėje;kartą per metus (vasarą) – Drūkšių ež. Vanduo;kartą per metus (žiemą) – sniegas nuolatinio stebėjimo vietose, pramoninėsaikštelės kritulių paėmimo vietose ir PBKS teritorijoje.90 Sr aktyvumas Du kartus per metus (pavasarį, rudenį) – techninis vanduo iš išleidimo irpaėmimo kanalų, ūkinės-buitinės kanalizacijos vanduo, stebėjimo gręžiniųvanduo pramoninėje aikštelėje ir PBKS teritorijoje;kartą per metus (vasarą) – Drūkšių ež. Vanduo;kartą per metus (žiemą) – šilumos tinklų vanduo, gamybinių atliekų poligonoapvedimo kanalo vanduo, sniegas nuolatinio stebėjimo vietose, pramoninėsaikštelės kritulių paėmimo vietose ir PBKS teritorijoje, pramoninės aikštelėsPLK-1, 2, PLK-3 bei PLK-PBKS vanduo, IAE pramoninės aikštelės drenažovanduo.Pu izotopų Du kartus per metus (pavasarį, rudenį) – techninis vanduo iš išleidimo iraktyvumas paėmimo kanalų.3 H aktyvumas Kartą per mėnesį – techninis vanduo iš išleidimo kanalo, ūkinės-buitinėskanalizacijos vanduo, vanduo pramoninės aikštelės kritulių paėmimo vietose irPBKS teritorijoje, pramoninės aikštelės PLK-1, 2, PLK-3 bei PLK-PBKS vanduo;kartą per ketvirtį – gamybinių atliekų poligono apvedimo kanalo vanduo;du kartus per metus (pavasarį, rudenį) – stebėjimo gręžinių vanduopramoninėje aikštelėje ir PBKS teritorijoje;keturis kartus per metus (vasarį, gegužę, rugpjūtį, lapkritį) – geriamas vanduo iššulinių Tilžėje ir Gaidėje.Bendrasis α Keturis kartus per metus (vasarį, gegužę, rugpjūtį, lapkritį) – geriamas vanduo išaktyvumas vandentiekio (vandenvietė), geriamas vanduo iš šulinių Tilžėje ir Gaidėje.Bendrasis β Keturis kartus per metus (vasarį, gegužę, rugpjūtį, lapkritį) – geriamas vanduo išaktyvumas vandentiekio (vandenvietė), geriamas vanduo iš šulinių Tilžėje ir Gaidėje.Informacija apie radionuklidų aktyvumų matavimus pateikiama šios PAV ataskaitos7.1.1.5 skyriuje.9.3.1.2 Jonizuojančiosios spinduliuotės dozių gyventojams ir <strong>aplinkai</strong> monitoringasMinimalios išmatuotinos radionuklidų aktyvumo koncentracijosMinimalios išmatuotinos radionuklidų aktyvumo koncentracijos kai kuriuose aplinkoskomponentuose pateiktos 9.3-3 lentelėje. Savitųjų aktyvumų reikšmės gautos matuojant137 Cs aktyvumą tipiniuose kiekvienai rūšiai ėminiuose su sava ėminių paėmimometodika ir geometrija.137 Cs yra plačiausiai sutinkamas aplinkoje ir maisteradionuklidas, patekęs į aplinką branduolinių bandymų metu ir po Černobylio AEavarijos.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 448Spektro rinkimo laikas dažniausiai ne mažesnis nei 12 val. Matavimų paklaida yra apie100 %, kai matuojama metodo jautrumo lygmenyje, tuo tarpu jei matuojami aktyvumaisudaro 10 ar daugiau minimalių aptinkamų aktyvumų, paklaida sumažėja iki 30 %.9.3-3 lent. Minimalios išmatuotinos radionuklidų aktyvumo koncentracijosaplinkos komponentuose.Nr.Aplinkos komponentaiMinimali registruojama 137 Cs aktyvumokoncentracija1 Oras 1,5·10 -6 Bq/m 32 Vanduo. Tričio aktyvumas 3 Bq/l3 Vanduo 1·10 -3 ÷ 0,5 Bq/l*4 Žuvis 3 Bq/kg5 Dirvožemis 3 Bq/kg6 Dugno nuosėdos 3 Bq/kg7 Vandens augalai 3 Bq/kg* - didelis intervalas pasiekiamas naudojant įvairius ėminių tūrius.Esama monitoringo sistemaAplinkos radiologinis monitoringas apima jonizuojančiosios spinduliuotės dozės galios,išorinės absorbuotos dozės ir savitųjų radionuklidų aktyvumų įvairiuose aplinkoskomponentuose matavimus. Programa numato stebėjimus visose maisto grandinėlėsdalyse, kur galimas radionuklidų koncentravimas. Tai iškritos, nuosėdos, vandensdumbliai, samanos ir pienas.Matavimai atliekami IAE sanitarinės apsaugos zonoje ir nedideliuose atstumuose nuoIAE esančiose gyvenvietėse. Ėminiai renkami dažnumu, atitinkančiu aplinkoskomponento kaitą ir užtikrinančiu kritinės grupės narių apšvitos įvertinimą.Monitoringas vykdomas tokiais matavimo metodais ir naudojant tokius įrenginius, kurietinka atskirų radionuklidų aktyvumo matavimams, kai jų metinės apšvitos dozės yradidesnės nei 0,005 mSv/metai.Aplinkos ministerijos Aplinkos apsaugos agentūra pagal Valstybinę aplinkosmonitoringo programą vykdo gama dozės galios, oro aerozolių, iškritų, paviršiniųvandenų bei dugno nuosėdų upėse, ežeruose, Baltijos jūroje ir Kuršių marioseradiologinį monitoringą. Į Aplinkos apsaugos agentūros funkcijas įeina Ignalinos AEišmetimų kontrolė.Bendradarbiaujant su Baltarusijos Gamtinių resursų ir aplinkos apsaugos ministerijakasmet ėminiai paimami, dalyvaujant aplinkos apsaugos agentūros, Ignalinos AE irBaltarusijos specialistams.Jonizuojančiosios spinduliuotės dozių <strong>aplinkai</strong> ir gyventojams monitoringas pilnaiaprašytas sekančiose pastraipose. Ėminių rinkimo taškai, analizių periodiškumas irėminių analizės technika tiksliau aprašyta Ignalinos AE aplinkos monitoringoprogramoje (IAE kodas PTOed-0410-3V2).Aerozoliniai radionuklidai oreVisi radionuklidai, išskyrus inertinių dujų radionuklidus, pažemio ore labai greitaiprisijungia prie aerozolinių dalelių. Todėl radionuklidų monitoringas ore IAE aplinkojeremiasi oro siurbimu per aerozolinius filtrus. Septynios tyrimų stotys oro ėminių
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 449paėmimui yra įrengtos IAE sanitarinėje zonoje. Filtrai periodiškai keičiami tris kartusper mėnesį.Ignalinos AE aplinkos monitoringo programa taip pat numato jonizuojančiosiosspinduliuotės dozių kitimo in situ stebėjimus regione. In situ stebėjimų metu pavėjinėjepusėje matuojant gama spektrą su aukštos skiriamosios galios detektoriumi įmanoma irinertinių dujų radionuklidų spinduliavimo registracija. Dabartiniai stebėjimai atliekamipanaudojant sistemos “SkyLink” daviklius. Dešimt daviklių įrengti gyvenvietėsestebėjimų zonoje ir 12 – sanitarinės apsaugos zonoje. Taip jonizuojančiosiosspinduliuotės dozių monitoringas vykdomas visose svarbesnėse gyvenvietėse, įskaitantdarbuotojus ir netoli IAE gyvenančius žmones.Fizikos institute gamtinių ir dirbtinės kilmės radionuklidų aktyvumo koncentracijos orematuojamos nuo 1978 metų. Instituto Ignalinos radioekologinio monitoringo stotiesnuolatinio aerozolio dalelių rinkimo įranga sumontuota už 3,5 km į pietryčius nuo IAE.Čia IAE fakelas pasiekia žemės paviršių ir elektrinės pagamintų bei išleidžiamų per 150m aukščio kaminą radionuklidų koncentracija ore dvigubėja. Vėjo kryptis 16 % atvejųsutampa su pernešimo iš IAE kryptimi. Fizikos instituto monitoringo stoties vietaparodyta 9.3-2 paveiksle.9.3-2 pav. Fizikos instituto monitoringo stoties vieta.Stotyje aerozolio dalelės renkamos kas savaitę. Stebima kosmogeninių, Ignalinos AEišmetamų ir technogeninių gama spinduolių aktyvumo koncentracijų ore kaita. Siekiantpateikti ilgamečių matavimų rezultatus viename paveikslėlyje, buvo panaudotakompiuterinė programa Interras, leidžianti suskaičiuoti apšvitos dozes išmatuotųradionuklidų aktyvumo koncentracijų ore pagrindu. Atskirai skaičiuojamoskosmogeninio 7 Be spinduliavimo metinės dozės, bendrai skaičiuotos po Kinijossprogdintų branduolinių užtaisų produktų (1980, 1982) bei po Černobylio avarijosatneštų ir nešamų į regioną radionuklidų spinduliavimo dozės ( 137 Cs) ir Ignalinos AEišmetamų ( 60 Co, 54 Mn) radionuklidų spinduliavimo metinės dozės.Aplinkos apsaugos agentūra aerozolinių radionuklidų aktyvumo koncentracijų orematavimus vykdo Utenoje. Nuolat matuojami gama-kvantus spinduliuojančiųkosmogeninių ir antropogeninių radionuklidų tūriniai aktyvumai ore.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 450Atskirų radionuklidų aktyvumai ėminiuose nustatomi gama spektrometriniu metodu.Naudojant radionuklidų dozės koeficientus Bq/Sv skaičiuojama bendrajonizuojančiosios spinduliuotės dozė. Beta-spinduliuojantys radionuklidai registruojamiscintiliacinės spektrometrijos metodais.Efektyvi ekspozicinė jonizuojančiosios spinduliuotės dozė matuojamatermoliuminescenciniais dozimetrais ir portatyviniais įrenginiais.Termoliuminescenciniai dozimetrai yra išdėstyti sanitarinės apsaugos ir stebėjimozonose skirtingais kampais ir nuotoliais (9.3-3 pav.). Termoliuminescencinių dozimetrųekspozicijos laikas yra vieneri metai.9.3-3 pav. Termoliuminescencinių dozimetrų išdėstymo aplink IAE vietos.Lietuvos higienos normoje HN 87:2002 (Valstybės žinios, 2003, Nr. 15-624)reikalaujama, kad branduolinės energetikos objektų eksploatavimo ir eksploatavimonutraukimo sąlygojama gyventojų metinė efektinė dozė neturi būti didesnė, kaipapribotoji metinė dozė – 0,2 mSv/metai. Kadangi skirtingi radionuklidų srautai (įaplinkos orą ir vandenis) gali sąlygoti tos pačios ar skirtingos kritinės grupės narius,kiekvienam radionuklidų srautui turi būti taikoma dozės vertė, lygi pusei apribotosiosdozės vertės (t. y. 0,1 mSv per metus) (LAND 42-2007).Dalis radionuklidų, kurie vėjo pernešami 8 km kryptimi iš Ignalinos AE į Visaginą,vertinami kaip sudarantys dozę gyventojams, t.y. gyvenantiems Visagine. Preciziniaidozės kritinei gyventojų grupei vertinimai atliekami panaudojant automatiniusradionuklidų spinduliavimo registracijos pažemio ore ir IAE kamino išlakose duomenisir radionuklidų pernešimo ore skaičiavimus (ASKRO). Metinės apskaičiuotos dozėsįvertinimui sumuojami kiekvienos valandos duomenys.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 451IškritosAtmosferos iškritos nuolat renkamos 5 stotyse (Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Utenoje irDūkšte). Matuojamas bendrasis beta aktyvumas. Kas ketvirtį atliekama integruotųėminių gama spektro analizė ir matuojamas 90 Sr aktyvumas.DirvožemisIAE regione dirvožemio ėminiai (8 nuolatinių stebėjimų taškuose ir Grikiniškiųpusiasalyje) renkami kartą į metus (rudenį). Dirvožemio ėminiuose matuojamiradionuklidų γ spinduolių, 90 Sr aktyvumai ir bendrasis β aktyvumas. Nuolatiniųstebėjimų taškų išsidėstymas parodytas 9.3-4 paveiksle.9.3-4 pav. Nuolatinių stebėjimo taškų IAE regione išsidėstymo schema.Aplinkos vandenysPaviršinio vandens ėminiai renkami kas ketvirtį. Valymo įrenginių techninio vandensėminiai ir vandens ėminiai kanaluose, įtekančiuose į Drūkšių ežerą, imami 20 kartų permėnesį (darbo dienomis). Ėminiuose matuojami 137 Cs ir kitų gama-spinduolių bei 90 Sraktyvumai ir nustatoma jų aktyvumo koncentracija. Dugno nuosėdų ėminiai imami 2–4kartus per metus ir nustatoma 137 Cs ir kitų gama-spinduolių bei 90 Sr aktyvumokoncentracija.Gruntinio vandens monitoringo programa parengta sutinkamai su normatyviniudokumentu ,,Ūkio subjektų aplinkos monitoringo vykdymo tvarka“ (Valstybės žinios,2003, Nr. 50-2240; 2004, Nr. 181-6712) ir suderinta su Lietuvos geologijos tarnyba.Matavimai, stebėjimo taškai ir gruntinio vandens monitoringo tinklas, skirtas 3 H ir 14 Caktyvumo koncentracijų vandenyje ežero aplinkoje nustatymui, yra aprašyti 7.1.1.5.skyriuje.Laukiniai sausumos augalai ir natūralūs produktai
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 452Grybų ir samanų ėminiai renkami kasmet (rudenį) Vilkaragio, Grikiniškių, Tilžės,Gaidės ir <strong>Visagino</strong> vietovėse. Stirnos ar elnio mėsos ėminiai renkami kasmet (rudenį)10 km spindulyje aplink Ignalinos AE. Javų (rugių, avižų), daržovių (kopūstų, bulvių)ėminiai renkami kasmet (rudenį) Tilžėje. Pienas tiriamas kas mėnesį Tilžėje. Mėsos(kiaulienos, jautienos) ėminiai renkami kasmet (rudenį) iš Tilžės ir Turmanto.Ganyklų žolėGanyklų žolės ėminiai Ignalinos AE regione (8 nuolatinių stebėjimų taškuose irGrikiniškių pusiasalyje) renkami kas mėnesį (nuo gegužės iki spalio). Ėminiuosematuojami 137 Cs ir kitų gama-spinduolių bei 90 Sr aktyvumai ir nustatomas jų savitasisaktyvumas. Nuolatinių stebėjimų taškų išsidėstymas parodytas 9.3-4 paveiksle.Maistas ir geriamas vanduoRadiologinį maisto ir geriamo vandens monitoringą vykdo Radiacinės saugos centras(RSC). Pieno, mėsos, žuvies, daržovių (kopūstai, bulvės) ėminiai iš Ignalinos rajonotiriami nuo 1976 metų ir iš Zarasų regiono nuo 1979 metų. Maisto produktų ėminiai išUtenos ir žolės ėminiai iš Ignalinos ir Zarasų regionų tiriami nuo 1992 metų. 1998–2000metais ėminiai buvo gaunami ir iš Švenčionių regiono.Nuo 2002 metų RSC radiologinį maisto ir geriamo vandens monitoringą vykdosutinkamai su Europos Komisijos rekomendacijomis (2000/473/Euratom),vadovaudamasis LR Aplinkos ir Sveikatos apsaugos ministrų 2002 m. spalio 7 d.įsakymu Nr. 528/490 “Dėl valstybinio radiologinio monitoringo organizavimo,vykdymo ir informacijos teikimo valstybės valdymo ir savivaldos institucijoms,Europos Bendrijų Komisijai bei visuomenei tvarkos patvirtinimo” (Valstybės žinios,2002, Nr. 100-4460).Ėminiuose matuojami bendras alfa ir beta aktyvumai bei 137 Cs ir 90 Sr aktyvumai.Geriamojo vandens ėminiuose metinės efektyvios dozės nustatymui matuojami bendrasalfa ir beta aktyvumai ir tričio aktyvumas, sutinkamai su Lietuvos higienos norma HN24:2003 “Geriamojo vandens saugos ir kokybės reikalavimai” (Valstybės žinios, 2003,Nr. 79-3606; 2007. Nr. 127-5194).Nacionalinė veterinarijos laboratorija registruoja radionuklidus gyvulininkystėsproduktuose ir pašaruose nepriklausomai.9.3.2 Radiologinio monitoringo sistemos naujai AE siūlymaiNauja AE gali pradėti dirbti tiktai gavusi leidimą radionuklidų išmetimams į aplinką.Leidimą turi išduoti Aplinkos ministerija. Sutinkamai su 17 dokumento LAND 42-2007(Valstybės žinios, 2007, Nr. 138-5693) straipsniu subjektas – naujos AE eksploatuojantiorganizacija – turi pateikti Aplinkos ministerijai prašymą leidimui gauti, radionuklidųišmetimo į aplinką planą ir radiologinio monitoringo programą, parengtą pagal Tvarkosaprašo VI skyriaus reikalavimus, suderintus su Aplinkos apsaugos agentūra, Lietuvoshidrometeorologijos tarnyba prie Aplinkos ministerijos ir Radiacinės saugos centru.Sutinkamai su 21 dokumento LAND 42-2007 straipsniu leidimas išduodamasneterminuotam laikui.Naujos AE monitoringo sistema turi būti suprojektuota taip, kad atitiktų visus Lietuvosįstatymų ir kitų teisės aktų, IAEA rekomendacijų ir įsipareigojimų pagal JungtiniųTautų konvencijas reikalavimus. Esama IAE monitoringo sistema bus pritaikoma, kurtiks. Be to, visos monitoringo sistemos ir taikomi prietaisai bus modernizuojami, kadatitiktų šiuolaikinius tikslumo ir periodiškumo reikalavimus. Kiek įmanoma,monitoringo vietos ir objektai nebus keičiami, kad būtų užtikrintas dabar turimų IAEmonitoringo duomenų palyginamumas su nauja sistema.
9.3.2.1 Išmetamų į orą ir vandenį radionuklidų monitoringasIšmetimai į orąKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 453Tikslus išmetamų į pažemio orą radionuklidų aktyvumų matavimas reikalingasnustatyti, ar atominė elektrinė neviršija kompetentingų institucijų nustatytų išmetamų įorą ir vandenį radionuklidų kiekių ribų. Tai taip pat įgalina detaliai įvertinti metinįišmetamų į orą ir vandenį radionuklidų kiekį. Radionuklidai iš atominės elektrinės irpanaudoto kuro saugyklos išlekia iš valdymo ir technologinių sistemų vandens ir dujų,turinčių savyje radionuklidus. Radionuklidų, išlekiančių į vandenį ir orą, aktyvumomatavimai apima visas sistemas, kurios turi ar gali turėti radionuklidų.Radionuklidai iš atominės elektrinės išmetami per kontroliuojamus kelius, per elektrinėsventiliacinį kaminą ir, galimas daiktas, mažesniąja dalimi, per oro kondicionavimosistemą turbinų salėje. Siekiant nustatyti radionuklidų kiekį, išlekiantį į orą iš naujosAE, matavimai bus vykdomi renkant ventiliacinio oro kamine ėminius ir nuolatmatuojant.Radionuklidai gali būti suskirstyti į tris grupes: inertinių dujų radionuklidai, jodoradionuklidai ir aerozoliniai radionuklidai. Aktyvumas bus matuojamas arba tiesiogiai,arba įvertinamas, matuojant nuolat gaunamų ėminių gama-spektrus. Išmetamų dujųsrautas bus tiksliai matuojamas bet kuriomis sąlygomis. Bus nustatyta radionuklidinėsudėtis išmetamame ore ir išmatuoti radionuklidų aktyvumai. Išlekiančio 3 H aktyvumaibus matuojami pagrindinėse fizinėse-cheminėse formose. Siekiant nustatytitrumpalaikius išlekiančių iš branduolinio reaktoriaus radionuklidų kiekio pokyčius,bendras aktyvumas bus matuojamas ne rečiau kaip kartą per parą (kas valandąpagrindiniame ventiliacinio oro sraute). Siūlymai bendrų dujų ir dalelių naujos AEventiliaciniame ore ėminių matavimui ir išmetamų radionuklidų pavyzdžiai beiišmatuotinos jų tūrinio aktyvumo ribos pateikti 9.3-4 lentelėje.9.3-4 lent. Siūlymai bendrų dujų ir dalelių AE ventiliaciniame ore ėminiųmatavimui ir išmetamų radionuklidų pavyzdžiai, bei išmatuotinos ribos (Edilex,2008).MatavimoobjektasInertinių dujųradionuklidaioroaerozoliodaleliųmišinyjeMatavimo metodas Dubliavimas RadionuklidasMinimalusišmatuotinasaktyvumas,skaičiuojant 1m³ oroNuolatinis matavimas133taip Xe 10 kBq/m³ matavimo
MatavimoobjektasMatavimo metodas Dubliavimas RadionuklidasKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 454ore ir dalelėse kartą per mėnesį 241 Am 0,1 mBq/m³Svarbūs beta Nustatymasspinduoliai laboratorijoje kartą perorekvartaląNustatymaslaboratorijoje mažiausiaikartą per mėnesįNustatymaslaboratorijoje mažiausiaikartą per mėnesįtaipMinimalusišmatuotinasaktyvumas,skaičiuojant 1m³ oro89 Sr ir 90 Sr suminis aktyvumas 0,1mBq/m³³H 0,1 kBq/m³14 C 10 Bq/m³Radionuklidų kiekis išmetimuose nustatomas gama spektrometrinių matavimų pagalbamatuojant aerozolinių dalelių ir inertinių dujų ėminius iš ventiliacinio oro kamine. Taileis įvertinti atskirų radionuklidų patekimą į pažemio orą. Kadangi radionuklidai išnaujos AE į aplinką gali pakliūti iš reaktorių ventiliacinių kaminų ir per ventiliaciniuskanalus iš patalpų su radioaktyvių atliekų apdorojimo įranga, skaičiavimai bus atliekamitrims skirtingiems išmetimų aukščio atvejams. Naujos AE ventiliaciniai kaminai turėspavyzdžių ėmimo įrangą taškuose, per kuriuos keliaus <strong>dalis</strong> išmetamų dujų. Įrangojebus panaudotos efektyviausios ir pažangiausios technologijos, kurias galima pritaikytipraktikoje. Kietos dalelės, esančios sraute, iš kurio imamas pavyzdys, bus gaudomospavyzdžių ėmimo filtruose, kurie bus nuolat keičiami ir analizuojami. Radionuklidųaktyvumas dujinėse medžiagose bus matuojami nuolat veikiančiu radiometru. Specifineianalizei bus imami dujų ėminiai reguliariais intervalais.Ignalinos AE yra naudojama sistema RADIS. Bus nustatyta, ar ši sistema bus tinkamanaujai AE, ar sistemą reikės modernizuoti.Išmetimai į vandenįPanašios kaip ir išmetimų į orą ėminių rinkimo procedūros gali būti panaudotosradionuklidų matavimui skystose atliekose, išmetamose iš atominės elektrinės į Drūkšiųežerą. Bus nustatyta radionuklidinė sudėtis ir radionuklidų aktyvumas skystoseatliekose. Pagrindiniuose išmetimų keliuose bus įrengtos stacionarios sistemostiesioginiam matavimui arba integruotų ėminių rinkimui. Kai bus tikslinga, bus įrengtosautomatizuotos sistemos. Mažiausiai kartą per parą bus nustatomi bendri aktyvumai.Mažiau svarbiose kelio dalyse ėminiai bus renkami reguliariai. Skystų išmetimų srautaituri būti patikimai išmatuoti visuose keliuose ir bet kuriomis sąlygomis. Siūlymai skystųišmetimų monitoringui ir išmatuotino savitojo aktyvumo juose ribų pavyzdžiai yrapateikti 9.3-5 lentelėje.Radionuklidų aktyvumo koncentracijų matavimai IAE buitinėse nuotekose yra atliekaminuotekų rinkimo taške (AE pusėje), nuotekų įtekėjimo taške (prie Drūkšių ežero) irsrauto tarp nuotekų valymo įrenginių ir Drūkšių ežero pusiaukelėje. Radionuklidųaktyvumo koncentracijos taip pat bus matuojamos lietaus vandens nuotekų išmetimotaškuose (PLK) ir šešiose stotyse Drūkšių ežere (žr. 9.3-1 pav.). Bus nustatyta, arpanašūs matavimo taškai galėtų būti naudojami ir naujoje AE. Be to, visos nuotekos išstebimo ploto bus apdorojamos skystų nuotekų valymo įrenginiuose. Nuotekos išvalymo įrenginių bus renkamos į specialias atliekų talpas, kur bus atliekamiradionuklidų aktyvumo koncentracijų skystose atliekose matavimai. Valymo įrenginiųlaboratorijoje bus matuojami radionuklidų aktyvumo koncentracijų vandenyje lygiai.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 455Vanduo bus valomas, kad tie lygiai būtų pakankamai maži, kad vandenį galima būtųišleisti į aplinką. Jei radionuklidų aktyvumo koncentracijų vandenyje lygiai busnepakankamai maži, vanduo bus grąžinamas pakartotiniam valymui. Kartu su vandensišleidimu į ežerą bus paimami sudėtiniai ėminiai. Geriausių galimų technologijųautomatizuoti matavimo įrenginiai bus įrengti išmetimo vamzdyje. Taip pat bus įrengtosautomatiškai užsidarančios sklendės, kai radionuklidų aktyvumai vandenyje bus perdideli. Papildomai tokie pagalbiniai įrenginiai, kaip tvarkomų atliekų saugykla irpanaudoto branduolinio kuro saugykla, bus įjungti į atominės elektrinės išmetimųkontrolės sistemą.Sistemos, skirtos radionuklidų atliekose matavimams, turės priemones kalibravimui iroperatyviam tikrinimui.9.3-5 lent. Siūlymai radionuklidų monitoringui vandenyje patenkančiame iš naujosAE į aplinką ir išmatuotinų aktyvumo koncentracijų ribų pavyzdžiai (Edilex,2008).Išmetimai Matavimo metodas Dubliavimas RadionuklidasGama-spinduoliai Nuolatinis rinkimasvandenyje,patenkančiame įaplinkąNustatymas specifinėjeišmetimų laboratorijojeTaip arbatikrinimasrenkantIšmatuotinasaktyvumas 1 m³vandensreikšmingi Matavimo ribosaiškiai žemesnės neimaksimali riba, pav.,400 kBqreikšmingi 1 kBqAlfa- spinduoliai NustatymasvisiBendras aktyvumasvandenyje laboratorijoje, kas1 kBqpatenkančiame į mėnesįaplinką241 Am 10 BqSvarbūs beta- Nustatymas89 Sr ir 90 Sr Suminis aktyvumasspinduoliai laboratorijoje kas ketvirtį0,2 kBqvandenyje Nustatymas³H 50 kBqpatenkančiame į laboratorijoje kas mėnesįaplinkąPapildomas monitoringas14 C savitasis aktyvumas oro ir vandens išmetimuose bus sistemingai matuojamas arįvertinamas iš skaičiavimų, kurie bus tikrinami panaudojant matavimus pritaikytusskirtingoms branduolinių objektų operacijoms. Radionuklidų aktyvumai oro ir vandensišmetimuose bus tiksliai nustatyti trumpalaikių išmetimų padidėjimų metu. Jei išmetimųpadidėjimas prognozuojamas (pvz., energetinių blokų paleidimo ar sustabdymo metu),bus atliekami papildomi stebėjimai. Bus naudojamos atitinkamos stacionarių stebėjimųsistemos arba taikomi laboratoriniai metodai.9.3.2.2 Jonizuojančiosios spinduliuotės dozių gyventojams ir <strong>aplinkai</strong> monitoringasJonizuojančiosios spinduliuotės aplinkoje matavimų tikslas yra nustatyti išmestų išatominės elektrinės radionuklidų spinduliavimo dozes gyventojams ir <strong>aplinkai</strong>.Jonizuojančiosios spinduliuotės matavimai atominės elektrinės aplinkoje ir apylinkėseužtikrina, kad jonizuojančios spinduliuotės dozės ribos, kurias yra nustačiusioskompetentingos institucijos, nėra viršijamos. Jonizuojančiosios spinduliuotėsmonitoringas taip pat patvirtina radionuklidų aktyvumų matavimų rezultatus atominės
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 456elektrinės ventiliaciniame ore ir nustato trumpalaikius bei ilgalaikius įprastinėsjonizuojančios spinduliuotės dozės aplinkoje pakitimus. Jonizuojančios spinduliuotėsmonitoringo programos sudėtinė <strong>dalis</strong> yra, pvz., išorinės jonizuojančiosios spinduliuotėsmatavimai ir su oru įkvėpiamų radionuklidų duomenų bei radionuklidų kiekiųėminiuose, reprezentuojančiuose skirtingas maisto grandines, siekiančias žmogų,analizė.Naujos AE radiologinio monitoringo programa turi apimti stebėjimus visų radionuklidųaplinkoje kelių, galinčių turėti įtakos žmonėms ir <strong>aplinkai</strong>. Sutinkamai su 42 dokumentoLAND 42-2007 straipsniu naujos AE radiologinio monitoringo programa ir jospakeitimai derinami su Aplinkos ministerija, Aplinkos apsaugos agentūra, Lietuvoshidrometeorologijos tarnyba prie Aplinkos ministerijos ir Radiacinės saugos centru.Pirmoji peržiūra – po 1-erių veiklos metų, po to – kas 5-eri metai. Sutinkamai su 38LAND 42-2007 straipsniu monitoringas turi būti vykdomas ne mažiau nei 1-erius metusiki naujos AE eksploatavimo pradžios.Aplinkos monitoringas turi apimti dozės galios, išorinės absorbuotos dozės irradionuklidų aktyvumo įvairiuose aplinkos komponentuose matavimus.Nenutrūkstantys jonizuojančiosios spinduliuotės dozės matavimai turi būti atliekaminaujos AE sanitarinės apsaugos zonoje ir nedideliuose atstumuose nuo jos linkpagrindinių gyvenviečių, atsižvelgiant į naujos AE teritorijos padėties ypatumus. Visiprietaisai, naudojami dozės galios ir išorinės absorbuotosios dozės matavimams,reprezentuos geriausias turimas technologijas. Aplinkos indikatorių ėminiai turi būtipaimami sanitarinės apsaugos ir monitoringo zonose, vietovėse, kur teršalai yraišmetami arba išleidžiami ir kur tikimasi didžiausios taršos (pagal radionuklidųdispersijos skaičiavimus ir teritorijos ypatumus). Ėminiai bus renkami dažnumu,atitinkančiu aplinkos komponento kaitą ir užtikrinančiu kritinės grupės narių apšvitosįvertinimą. Aplinkos indikatorių užterštumo įvertinimui turi būti nustatytaradionuklidinė sudėtis ėminiuose ir išmatuoti gama spinduolių ( 137 Cs, 134 Cs, 60 Co, 54 Mn,95 Zr, 95 Nb, 131 I ir kitų) aktyvumai. Užterštumas beta spinduoliais ( 89 Sr, 90 Sr, 3 H ir 14 C)bei alfa spinduoliais ( 239, 240 Pu) bus nustatomas analizei parinkus ėminių prototipus. Jeireikės, beta spinduolių ir alfa spinduolių koncentracijų matavimui bus taikomi cheminioelementų paviliojimo metodai. Kai bus žinoma ar spėjama, kad radionuklidų kiekiai araktyvumai oro ar vandens išmetimuose keisis, ėminiai bus imami dažniau ir naudojamiatitinkami matavimai. Monitoringas bus vykdomas tokiais matavimo metodais irnaudojant tokius įrenginius, kurie tinka atskirų radionuklidų aktyvumo matavimams, kaijų metinės spinduliavimo dozės yra didesnės nei 0,005 mSv/metai. Monitoringosistemos bus dubliuojamos ir veiks nuolat, kas įgalins įvertinti bet kurio laikotarpiokoncentracijas ir palyginti su maksimaliai leidžiamomis koncentracijomis.Duomenų kokybės užtikrinimui monitoringo sistemos bus instaliuojamos, atestuojamos,kalibruojamos, naudojamos ir renovuojamos sutinkamai su branduolinės pramonėsstandartais ir kokybės užtikrinimo programa. Siūlymas naujos AE radionuklidųmonitoringo programai pateiktas 9.3-6 lentelėje.Išorinė jonizuojančioji spinduliuotėIšorinės jonizuojančiosios spinduliuotės dozės turi būti matuojamos nuolat. Visamonitoringo įranga ir stotys bus naudojamos ir išdėstomos egzistuojančiose vietoseeksploatuojant esančią įrangą, kur tai pasiteisins (pvz. SkyLink sistemos davikliai). Beto, viskam ryžtingai turi būti pritaikytos geriausios turimos technologijos. Nuolatveikiantys aplinkos dozimetrai ir termoliuminescenciniai dozimetrai stotyse, išdėstytose0–10 km zonoje nuo naujos AE, turi būti naudojami nenutrūkstantiems matavimams irduomenų kaupimui. Kai kurie dozimetrai taip pat bus sujungti su nacionaliniujonizuojančiosios spinduliuotės monitoringo tinklu, per kurį nuskaitymai turi būti
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 457įmanomi realiame laike. Papildomai kartą per du metus bus atliekami gamaspektrometriniaimatavimai.Aerozoliniai radionuklidai ir jodasJonizuojančiosios spinduliuotės monitoringo programa turi numatyti ėminių paėmimąįvairiose vietose visų sezonų metu. Turi būti imami ėminiai indikatorinių organizmų,kurie renka ar turtina radionuklidus, sutinkamus išmetimuose. Oras ir dalelės naujos AEkamine turi būti matuojami irgi naudojant nuolatinį ėminių ėmimą. Naujoje AEaerozolinių radionuklidų ir jodo monitoringas bus vykdomas naudojant didelio tūrio oroėminių rinkiklius. Esančios stebėjimo stotys gali būti panaudotos, jei tas pasiteisins. Oroėminiai turi būti renkami nuolat ir vienu metu. Visa įranga, įskaitant ir filtrus, turiatitikti geriausias turimas technologijas. Filtrai turi būti keičiami penkis kartus permėnesį, bet būtinai branduolinio kuro keitimo atominėje elektrinėje dienomis.Rinkiklyje, esančiame prie atominės elektrinės, filtrai turi būti keičiami kas savaitę.Portatyvinis oro ėminių rinkiklis bus naudojamas, kai reikės, kompleksiniammonitoringui kartą savaitėje branduolinio kuro keitimo metu.IškritosRadionuklidų aktyvumai iškritose bus nuolat matuojami lietaus vandens ėminiuose.Iškritų rinkikliai (lietaus vandens ėminių rinkikliai) sausoms iškritoms ir iškritoms sulietumi rinkti bus išdėstyti 1–10 km atstumu nuo naujos AE. Elektrinis šildymas busnaudojamas tam, kad išvengti užšalimo ir sniego surinkto rinkiklyje tirpinimui žiemą.Ėminių rinkimo indai bus reguliariau keičiami. (STUK-A227, 2008, p. 27)Dirvožemio ėminiaiPrieš pradedant dirbti naujai AE turi būti atlikti aplinkos geologiniai tyrimai ir galimaiįvertintas dirvožemio užterštumas regione. Naujos AE eksploatavimo metu ėminiai busimami iš vietų, kur bus didžiausios iškritos, siekiant nustatyti ilgaamžių radionuklidųakumuliaciją. Ėminiai bus renkami iš 6 standartinių taškų du kartus per metus. Tikėtinaiužterštas dirvožemis bus mechaniškai paimamas valymui. Užterštas dirvožemis busapdorojamas vietoje, naudojant specialius fizikinius procesus (elektrolizę ir kt.) armedžiagas (sorbentus).Ganyklų žolėGanyklų žolės ėminiai bus imami du kartus per sezoną 0–10 km atstumuose nuo naujosAE. Sudėtinis ganyklų žolės ėminys turėtų atspindėti fermoje gaminamą pieną.Sausumos augalai, natūralūs produktai ir medžiojama faunaSausumos augalų, tokių kaip samanos, natūralių produktų (pav. grybų ir uogų) irmedžiojamos faunos (elnių ar stirnų mėsos) ėminiai bus imami mažiausiai trijosevietose. Bus stengiamasi surinkti ėminius įmanomai mažesnėje ir vienarūšėjeteritorijoje. Ėminiai bus imami kasmet augimo sezono metu prie naujos AE. Tuo pačiumetu bus imami uogų ir grybų, augančių naujos AE kaimynystėje, ėminiai ir gruntopavyzdžiai.Kiti maisto produktaiBus imami pieno, mėsos, žuvies, daržovių (kopūstų, bulvių) ėminiai. Ėminių šaltiniaibus parenkami taip, kad jų apimtis sektų kelius, kuriais išmesti radionuklidai gali patektiį žmonių maistą. Ėminiai bus renkami 0–40 km atstumuose nuo naujos AE. Pienoėminius paims kartą per savaitę vietinių pieninių, esančių naujos AE regione,darbuotojai. Ėminiai, reprezentuojantys visą vietinių pieninių produkciją, bus renkami išpieno surinkimo cisternų, sutinkamai su standartiniais maisto ėminių rinkimo metodais.Kopūstų ir bulvių ėminiai bus renkami iš parinktų daržų 0–10 km atstumu nuo naujos
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 458AE, auginančių daržoves, naudojamas namų ūkyje. Javų (rugių ar avižų) ėminiai busrenkami kartą per metus iš vietinių laukų, esančių ne toliau kaip 20 km nuo naujos AE.Mėsos (kiaulienos ar jautienos) ėminiai bus renkami iš naminių gyvulių auginamų netoliau kaip 40 km nuo naujos AE du kartus per metus. Jautienos ėminiai bus imami išcentrinės skerdyklos karvių, kurių amžius proporcijos bus tokios pat, kaip ir skerdyklojeskerdžiamų karvių amžius. (STUK-A227, 2008, p. 33-35)Geriamas vanduoGeriamo vandens ėminiai bus imami 2–4 kartus per metus tiesiogiai iš vandensvamzdžių tinklo arba žaliavinio vandens rezervuarų.Aplinkiniai gyventojaiIšorinės jonizuojančiosios spinduliuotės matavimai šalia namų užtikrina, kad nėrareikšmingos arba neatpažintos apšvitos apylinkių gyventojams. Matavimai busatliekami pas 8–15 gyventojus(jų). Radionuklidų emisija iš naujos AE ir jos sąlygotametinė dozė gyventojams bus sumuojama pagal monitoringo programą.Ežero aplinkaEžero aplinkos ėminiai bus imami iš artimų naujai AE vietų: vandens (4 kartus permetus), indikatorinių organizmų (du kartus per metus) ir dugno nuosėdų (du kartus permetus) šešiose stotyse. Žuvies ėminiai turi susidėti iš 2–4 ekonomiškai svarbių rūšių,paimtų iš išmetimo zonų ir palyginamųjų zonų.
MonitoringoobjektasIšorinėjonizuojančiojispinduliuotė oreKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 4599.3-6 lent. Siūlymas naujos AE radionuklidų monitoringo programai (adaptuotas STUK-A227, 2008, p. 14–17).Matavimų ar ėminių rūšis ir skaičius Matavimo dažnis Analizė ir dažniaiAplinkos dozimetrai 0–10 km nuo atominės elektrinės Nuolatinis matavimas irįrašymasDozės galia, min., max., vidutinė,analoginė diagrama ar vidutinėsreikšmės valandai skaičiais.TLD dozimetrų stotys 0–10 km nuo atominės elektrinės Nuolatinis matavimas Gama dozė, 4 kartus per metusPapildomi gama-spektrometriniai matavimai Kartą kas du metus Gama spektrasAerozoliniai Oro ėminių rinktuvai 0–10 km nuo atominės elektrinės Nuolatinis rinkimas Gama spinduoliai, du kartus per mėn.radionuklidai ir(kartą per savaitę)jodas pažemio ore Papildomi stebėjimai su portatyviniu ėminių rinkikliu pavėjinėje AE Kartą per savaitę kuro keitimo Gama spinduoliaipusėjemetuIškritos Iškritų rinkikliai 0–10 km nuo atominės elektrinės Nuolatinis rinkimas Gama spinduoliai ir 3H, 4–12 kartų permetus, 89Sr ir 90Sr, 4 kartus permetusDirvožemisDirvožemio ėminiai renkami iškritų maksimumo srityje ilgaamžiųradionuklidų akumuliacijai nustatytiSausumos augalai, Miško uogos ir grybainatūralūs produktaiir medžiojamafaunaMedžiojamų gyvūnų mėsa iš vieno rinkimo punkto, artimo atomineielektrineiKartą kas keturis metusKartu su dirvožemio ėminiųrinkimuKartą per metusGama spinduoliai ir 90Sr, vertikaluspasiskirstymasGama spinduoliaiGama spinduoliaiSamanos iš vieno rinkimo punkto, artimo atominei elektrinei Kartą per metus po kuro Gama spinduoliaikeitimoGanyklų žolė Dalimis surinktas ėminys, atspindintis fermose gaminamą pieną 0–10 km Du kartus per augimo sezoną Gama spinduoliainuo atominės elektrinėsPienasĖminys, atspindintis fermose gaminamą pieną 0–10 km nuo atominės Kartą per savaitę131I ir gama spinduoliaielektrinėsĖminys, atspindintis visą apylinkės pieno produkciją Kartą per savaitę Gama spinduoliai kartą per mėnesį ir131I, jei reikia; 89Sr, 90Sr – šešiskartus per metusDaržo produkcija Bulvės, augančios 0–10 km nuo atominės elektrinės Du kartus per augimo sezoną Gama spinduoliaiKopūstai, augantys 0–10 km nuo atominės elektrinės Du kartus per augimo sezoną Gama spinduoliaiJavaiĖminiai rugių ir avižų, augančių mažiau nei 20 km nuo atominės Kartą per metusGama spinduoliaielektrinėsMėsa Jautienos ir kiaulienos ėminiai iš gyvulių, auginamų arčiau nei 40 km nuo Du kartus per metus Gama spinduoliai
MonitoringoobjektasGeriamas vanduoatominės elektrinėsKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 460Matavimų ar ėminių rūšis ir skaičius Matavimo dažnis Analizė ir dažniaiGeriamo vandens, vandens iš atominės elektrinės ir artimų gyvenviečiųėminiai2–4 kartus per metus Gama spinduoliai ir 3H, 2–4 kartus permetus, 89Sr ir 90Sr, 2 kartus permetusEžero vanduo Ėminiai iš 6 stočių aplinkinėse ežero dalyse 2–4 kartus per metus Gama spinduoliai, 3H, 89Sr ir 90Sr, 2–4 kartus per metusDugno nuosėdosVandensindikatoriniaiorganizmaiGrimztanti medžiaga, surinkta nuosėdų gaudykle stotyse aplinkinėseežero dalyseNuolatinis rinkimasGama spinduoliai, 4 kartus per metus;238Pu ir 239,240Pu, kartą per metusNuosėdų ėminiai, imami iš keleto stočių aplinkinėse ežero dalyse Kartą per 4 metus Gama spinduoliai, 90Sr, 238Pu ir239,240Pu, vertikalus pasiskirstymasPvz., perifytonas, surinktas 1 m 2vandens ištakųrinkimo plokštėmis arti aušinimoNuolatinis rinkimas per augimosezonąGama spinduoliai, 4 kartus per augimosezonąŽuvis Pvz., lydekos iš dviejų gaudymo vietovių Du kartus per metus Gama spinduoliai, 89Sr ir 90Sr
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 4619.4 KITAS MONITORINGAS9.4.1 Esama monitoringo sistema9.4.1.1 Seisminio perspėjimo monitoringo sistemaLietuvos teritorija tradiciškai vertinama kaip ne-seisminė ar mažai seisminė zona.Tačiau istoriniai ir dabarties duomenys rodo, kad mažo ar vidutinio intensyvumoseisminiai įvykiai stebimi ir Baltijos šalių teritorijoje. IAE regione įsteigtos keturiosseismologinių stebėjimų stotys. Duomenys gauti stotyse apdorojami ir analizuojamisutinkamai su Valstybinės atominės saugos inspekcijos (VATESI) taisyklėmis P-2006-01 “Reikalavimai seisminio poveikio branduoliniams įrenginiams analizei” (Valstybėsžinios, 2006, No. 87-3447) ir TATENA saugumo standartams.Seisminio perspėjimo monitoringo sistema turi daviklius išdėstytus daugiau nei 30 kmatstume nuo elektrinės ir gali skelbti aliarmą pirmiau nei žemės drebėjimo bangapasieks stotį. Sistema nustato seisminius įvykius mažesnius nei nustatyti žemėsdrebėjimai, kurie netrukdo kitų sistemų darbui ir jų atsiradimas nesudaro jokios rizikoselektrinės darbui.9.4.1.2 Aušinimo vandens ir nuotekų monitoringasAušinimo vanduoTerminių efektų IAE aušinimo vandenyje monitoringas vykdomas sutinkamai sunurodymais “Leistino Drūkšių ežero vandens pašildymo ribų standartas ir temperatūroskontrolės metodika” (LAND 7-95/M-02) ir Ignalinos AE aplinkos monitoringoprograma. Teisės akto reikalavimų aprašymą galima rasti 7.1.1.5 skyrelyje “Drūkšiųežero vandens temperatūros monitoringas”.NuotekosNuotekų kokybė stebima sutinkamai su Nuotekų tvarkymo reglamentu (Valstybėsžinios, 2007, Nr. 110-4522) ir Taršos integruotos prevencijos ir kontrolės leidimu (Nr.TV(2)-3, išduotas Utenos regiono aplinkos apsaugos departamento).Buitinių nuotekų apdorojimas yra pagal sutartį perduotas valstybinei įmonei “<strong>Visagino</strong>Energija”, kuri valdo <strong>Visagino</strong> vandens valymo įrenginius ir taip pat vykdo nuotekųstebėjimus. Be to nuotekų monitoringas apima regeneracijos ištakų ir lietaus vandensnuotėkų sistemų stebėjimus. Lietaus vanduo tvarkomas sutinkamai su dokumento,,Paviršinio vandens tvarkymo reglamentas” (Valstybės žinios, 2007, No. 42-1594)reikalavimais. Stebėjimai atliekami pašildyto vandens nutekėjimo kanale, įtekėjimokanale ir pramoninio-lietaus vandens nutekėjimo kanaluose 1,2 (PLK-1,2), 3 (PLK-3)bei Panaudoto branduolinio kuro aikštelės nutekėjimo kanale.9.4.1.3 Aplinkos efektų monitoringasIstoriškai aplinkos efektų monitoringas buvo <strong>dalis</strong> įvairių valstybės finansuojamųmokslinių programų (1978–2007) apimančių abudu radiologinį ir ne-radiologinįmonitoringus. Vandens ekosistemų monitoringo rezultatų santrauka pateikta 7.1.1.4skyrelyje. Radionuklidų Drūkšių ežero vandenyje monitoringo rezultatų santraukapateikta 7.1.1.5 skyrelyje, radiologinės Drūkšių ežero floros ir faunos būsenosmonitoringo rezultatų santrauka – 7.1.1.5 skyrelyje, ekotoksikologinės būsenos Drūkšių
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 462ežere monitoringo rezultatų santrauka – 7.1.1.7 skyrelyje ir radiologinės sausumosfloros ir faunos monitoringo rezultatų santrauka – šios EIA ataskaitos 7.6 skyrelyje.Detalūs mokslinio monitoringo duomenys yra Lietuvos valstybinė mokslo programos,,Atominė energetika ir aplinka” ataskaitoje (Mokslinių ataskaitų rinkinys, 1993–1997,Vilnius, sąsiuviniai 1–5) ir neseniai parengtoje Radiacinės saugos centro kartu sumokslo institucijomis projekto ataskaitoje (Radiacinės saugos centro projekto <strong>ataskaita</strong>,2007).9.4.1.4 Dūmtraukio dujų monitoringasPilnos dūmtraukio dujų emisijos reikšmės suskaičiuotos remiantis kuro suvartojimu.Dūmtraukio dujų poveikis oro kokybei gali būti įvertintas remiantis stoties Aukštaitijojemonitoringo duomenimis (7.2 skyrius).9.4.1.5 Triukšmo monitoringasTriukšmo iš IAE lygis reguliariais intervalais nestebimas.9.4.1.6 Socialinio poveikio monitoringasSocialinio ekonominio monitoringo IAE regione programa buvo parengta Geologijos irgeografijos instituto regioninės geografijos skyriuje 2002 metais (R. Baubinas ir kt.,2002). Programos parengimą finansavo Jungtinių Tautų vystymosi programa, okoordinavo Socialinės saugos ir darbo ministerija. Monitoringas atliktas pasirengimoIAE eksploatavimo nutraukimui kontekste. Tikslas buvo galimai sumažinti negatyvųIAE eksploatavimo nutraukimo poveikį ir padidinti socialinės politikos efektyvumą.Daugiau informacijos apie socialinius procesus regione pateikta šios EIA ataskaitos 7.9skyriuje.9.4.2 Siūlymai naujos AE monitoringo sistemaiNaujos AE monitoringo sistema bus sukurta pilnai atitinkanti Lietuvos įstatymus irnorminius aktus, TATENA rekomendacijas ir Suvienytųjų Nacijų konvencijųįpareigojimus. Egzistuojanti monitoringo sistema kur galima bus pritaikoma. Tačiauvisos monitoringo sistemos ir prietaisai bus modernizuojami, kad atitiktų šiuolaikiniustikslumo ir periodiškumo reikalavimus. Monitoringo vietos ir objektai bus kiekįmanoma atnaujinami, kad būtų galima palyginti naujai gaunamus rezultatus suesančiais.9.4.2.1 Seisminio perspėjimo monitoringo sistemaEsanti seisminio perspėjimo monitoringo sistema IAE aplinkoje įrengta 1999 metais.Sistema bus pritaikyta ir naujau AE. Be to, nauja AE bus projektuojama ir statomaįvertinant galimą seisminį aktyvumą.Visi seisminio perspėjimo monitoringo sistemos įrenginiai bus modernizuoti jei busreikalinga kad atitiktų dabartinius nacionalinius ir tarptautinius reikalavimus.9.4.2.2 Aušinimo vandens ir nuotekų monitoringasAušinimo vanduo
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 463Aušinimo vandens monitoringas apima išmetamo vandens kiekio, temperatūros irkokybės nustatymą.Aušinimo vandens kiekis bus kontroliuojamas pagal naujos AE eksploatavimoduomenis ir aušinimo vandens siurblių galingumą. Temperatūros stebėjimai bus atliktinaujoje AE įrengta nenutrūkstamo temperatūros matavimo sistema. Temperatūra busstebima automatiniais prietaisais, kurie informaciją siųs tiesiai į reikalingą duomenųkaupiklį. Įtekančio ir ištekančio vandens temperatūra (ėminių rinkimo stotys paėmimo irišleidimo kanaluose) bus matuojama realiame laike. Matavimų valandiniai ir parosvidurkiai bus saugomi kompiuterinėje sistemoje. Kompiuterinėje sistemoje taip pat bussaugomi duomenys apie šilumos ir elektros sąnaudas naujosios atominės elektrinėseksploatavimo metu. Matavimų duomenys naudojami skaičiuojant temperatūros kilimąšilumokaičiuose ir apskaičiuojant aušinimo vandens srauto greitį. Remiantismatavimais, taip pat bus apskaičiuotas šiluminės energijos, nukreiptos į Drūkšių ežerą,kiekis.Ištekančio aušinimo vandens šiluminis poveikis bus matuojamas Drūkšių ežere.Nuolatiniai temperatūros matavimai bus atliekami automatiniais prietaisais, įrengtais 2–4 ėminių rinkimo stotyse. Ėminių rinkimo stočių vietos bus nustatytos įvertinantreprezentatyvumą. Visais atvejais, kai tai bus galima, bus naudojamos šiuo metuIgnalinos AE esančios ėminių rinkimo stotys. Aušinimo vandens kokybės monitoringasyra aprašytas sekančiame skyriuje “Nuotekos”NuotekosBuitinių nuotekų kokybę stebės <strong>Visagino</strong> nuotekų apdorojimo įmonė. ,,<strong>Visagino</strong>energija“ stebi išleidžiamų nuotekų kokybę ir kiekį, kadangi ji yra atsakinga už į aplinkąišmetamo vandens kokybę. Įmonės rekonstrukcijos projektas buvo pradėtas 2008 m.gegužės mėnesį, o naujoji įmonė atitiks šiandienos Lietuvos teisės aktų (Nuotekųtvarkymo reglamentas, Valstybės žinios, 2007, Nr. 110-4522; Paviršinių nuotekųtvarkymo reglamentas, Valstybės žinios, 2007, Nr. 42-1594) reikalavimus ir ESstandartus (Tarybos Direktyva 91/27/EEC dėl miestų nuotekų apdorojimo).Monitoringas bus atliekamas vadovaujantis Lietuvos įstatymų ir kitų teisės aktųreikalavimais, kurių laikytis reikalauja ir EEC miestų nuotekų apdorojimo direktyva.Ėminiai, proporcingi srautui arba renkami 24 valandų periodiškumu, bus renkami tamepačiame nustatytame išleidimo taške arba, jei bus būtina, paėmime. Minimalus ėminiųkiekis kiekvienais metais bus 12; šie ėminiai bus renkami lygiais intervalais per metus.Bus stebimi mažiausiai šie parametrai: BDS 5 /BDS 7 , ChDS, bendras suspenduotų kietųjųmedžiagų kiekis, bendras fosforas ir bendras azotas. Jei bus manoma, kad yra tikslinga,į stebėjimų programą taip pat galės būti įtrakti ir kiti parametrai; tokie kaip pH, nitritai,nitratai arba fosfatai. Reikalavimai kokybei (koncentracija/sumažinimo procentas) yrapateikti 7.1 skyriuje “Vandens būklė”. Neutralizavimo baseine prieš išmetimą įaušinimo vandens kanalą bus automatiškai matuojamas pH. Išmesto aušinimo vandenskokybė bus tikrinama kas 10 dienų. Bus stebimi mažiausiai šie parametrai: pH, N bendr ,NH 4 -N, NO 2 -N/NO 3 -N, P bendr , BOD 5/7 , TDS, TSS, sulfatai ir chloridai. Jei buspanaudoti pesticidai, jie taip pat bus įtraukti į stebėjimų programą. Kai tikslinga, turėtųbūti nagrinėjami ir kiti parametrai.Visas vanduo iš lietaus kanalizacijos sistemos bus renkamas ir nuolat stebimas apžiūrosšuliniuose ir nusodinimo baseinuose (rezervuaruose). Bus įrengti alyvos detektoriai,automatiškai pranešantys apie aptiktą alyvą. Prieš išmetant į ežerą, alyvosseparatoriuose iš vandens bus pašalinama aptikta alyva. Išmetamo vandens kokybė bustikrinama kas 10 dienų. Bus stebimi mažiausiai šie parametrai: pH, N bendr , NH 4 -N, NO 2 -N/NO 3 -N, P bendr , BOD 5/7 , TDS ir TSS.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 464Bus naudojama geriausia (grindžiama tarptautiniais standartais) ėminių rinkimo irlaboratorijų darbo patirtis.9.4.2.3 Aplinkos efektų monitoringasĮ stebėjimų programą bus įtrauktas aplinkos efektų monitoringas. Kartu su vadovybebus sudarytas detalus monitoringo (stebėjimų) planas, tačiau į jį gali būti įtraukti, pvz.,šie rodikliai: fizikinė cheminė vandens kokybė, pirminė produkcija (chlorofilas-a),vandens augmenija ir žuvų atsargos (fondas). Žemiau yra pateiktas siūlymas dėlstebėjimų parametrų ir dažnių. Fizikinė cheminė Drūkšių ežero vandens kokybė busstebima (tiriama) 3–12 kartų per metus, ėminius imant 2–5 ėminių rinkimo stotyse. Bustiriama bent jau pH, O 2 /l, O 2 %, N bendras , NH 4 -N, NO 2 -N/NO 3 -N, P bendras ir BDS 5 /BDS 7 .Jei reikės, bus tiriami ir kiti parametrai.Pirminės produkcijos stebėjimai gali būti grindžiami arba grynai vien tik chlorofilo-amatavimais, arba chlorofilo ir fitoplanktono ėminių deriniu. Stebėjimai turi būtiatliekami reguliariai (2–6 kartus per mėnesį), imant ėminius keliose ėminių rinkimostotyse (2–5) augimo sezono metu.Vandens augmenijos sudėtis ir gausa bus stebima (tiriama) kas 3–6 metai augimosezono metu, ėminius (pavyzdžius) imant keliose ėminių rinkimo stotyse (2–5). Žuvųfondo stebėjimai bus atliekami intervalais nuo 1 iki 4 metų. Žuvų rūšinė sudėtis ir gausabus tiriama tiek vandens paviršinėje, tiek pakrantės zonoje (2–5 ėminių rinkimostotyse). Kiti būdai (tokie kaip hidroakustinis arba tralavimo (naudojant tinklus)) taippat gali būti naudojami. Visais galimais atvejais jau esančiose ėminių rinkimo stotysenebus daroma jokių pakeitimų. Siekiant užtikrinti rezultatų palyginamumą visi taikomiėminių rinkimo ir jų analizės būdai (metodai) bus grindžiaminacionaliniais/tarptautiniais standartais.9.4.2.4 Dūmtraukio dujų monitoringasPilnos dūmtraukio dujų emisijos reikšmės suskaičiuotos remiantis kuro suvartojimu bustaikomos ir naujai AE. Dūmtraukio dujų poveikis oro kokybei gali būti įvertintasremiantis matavimais integruoto monitoringo stotyse.9.4.2.5 Triukšmo monitoringasNaujos AE statybos metu bus atliekami triukšmo matavimai jei to reikės.Naujos AE eksploatavimo metu triukšmo matavimai bus atliekami reguliariai tikslunustatyti ar triukšmo iš AE lygis neviršija nustatyto taisyklėmis lygio.Jei reikės, triukšmo lygis atvirame ore bus išmatuotas vietose, kur toks triukšmasgirdimas žymiai aiškiau.9.4.2.6 Atliekų registravimasĮvairių tipų atliekos, atsirandančios atominėje elektrinėje, bus registruojamos.9.4.2.7 Socialinio poveikio monitoringasEsamo socialinio ekonominio IAE monitoringo metodai ir rezultatai, kur galima, buspritaikyti naujai AE. Kooperacija su interesų grupėmis yra svarbi normalių operacijų<strong>dalis</strong> visų modernių, socialiai patikimų kompanijų. Žmonių gyvenančių regionenuomonės bus studijuojamos klausinėjant ir naudojamos paramos projekto socialinio
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 465poveikio apmokėjimui. <strong>Poveikio</strong> sveikatai apmokėjimas yra taip pat projekto socialiniopoveikio apmokėjimo <strong>dalis</strong>. Tinkama naudojimui informacija apie negatyvų projektopoveikį ir apie galimą jo prevenciją gali būti gauta atviro apsikeitimo su interesųgrupėmis metu. Ryšiai nustatyti poveikio <strong>aplinkai</strong> apmokėjimo procedūrų metu galitarnauti kaip bendravimo kanalai ateityje.Operatorius organizuos reguliarius susirinkimus su kaimyninių sričių atstovais, oesantis IAE informacijos centras gali platinti informaciją apie naują AE (ekskursijos,informaciniai biuleteniai, naujienų puslapiai, bukletai, kalendoriai, žurnalai ir kt.). Taippat bus tiriamas tiesioginis ir netiesioginis projekto poveikis gyventojams ir verslui.9.5 INFORMACIJA APIE MONITORINGO DUOMENISMėnesio duomenys apie išmetimus į orą ir vandenį bus perduodami į Aplinkosministeriją, Radiacinės saugos centrą ir VATESI per pirmą sekančio mėnesio savaitę(išskyrus 3 H duomenis, kurie bus perduodami kas tris mėnesius). Metinės ataskaitosapie aplinkos monitoringo rezultatus bus perduodamos į Aplinkos ministeriją, Aplinkosapsaugos agentūrą, Radiacinės saugos centrą, VATESI ir vietinėms savivaldybėms priešsekančių metų balandžio 1 dieną. Sutinkamai su 68 LAND 42-2007 straipsniu, įataskaitą bus įtraukta ši informacija:• visų į Monitoringo programą įtrauktų matavimų rezultatai ir jų analizė;• į aplinkos orą ir vandenį išmestų radionuklidų kiekiai (mėnesiais) ir bendri metiniairadionuklidų aktyvumai (pateikta sąraše• bendra informacija apie veiklą (pagamintos elektros energijos kiekis, pagamintas,apdorotas, saugomas arba pašalintas radioaktyvias atliekas);• radionuklidų aktyvumų palyginimas su ribinėmis vertėmis;• išmetimų ir taršos kaitos tendencijos ir jų analizė;• kritinių grupių narių vertinamosios dozės, sąlygotos radionuklidų spinduliavimo, jųpalyginimas su dozių normomis;• reikšmingų radionuklidų išmetimų į aplinką priežastys ir jų analizė;• kita svarbi informacija.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 46610 RIZIKOS ANALIZĖ IR VERTINIMAS10.1 ĮVADAS Į RIZIKOS ANALIZĘŠiame skyriuje analizuojamos potencialiai galimos avarinės situacijos (rizikos),tikėtinos vykdant planuojamą ūkinę veiklą, ir kurios gali sukelti poveikį <strong>aplinkai</strong>.Rizikos vertinimas poveikio <strong>aplinkai</strong> vertinime (PAV) skiriasi nuo rizikos <strong>vertinimo</strong>,atliekamo vėliau, AE saugos analizės ataskaitoje (SAA). Paprastai poveikio <strong>aplinkai</strong><strong>vertinimo</strong> procese AE techninis projektas dar nebūna parengtas, todėl PAV svarbuidentifikuoti galimas avarines situacijas, kurios būtų bendros skirtingų tipų jėgainėms,bei nustatyti avarines situacijas, darančių didžiausią poveikį <strong>aplinkai</strong>. Rizikosvertinimas, pateikiamas PAV ataskaitoje, turėtų būti traktuojamas kaip preliminarus, jisnepakeičia būtinybės atlikti sudėtingesnę ir išsamesnę rizikos analizę, kuri turi būtipagrįsta realiais projektiniais sprendimais. Vėlesnėse stadijose, kai bus pasirinktasreaktoriaus tipas ir bus parengtas šio pasirinkto AE tipo techninis projektas, išsamirizikos analizė, susijusios pasekmės ir prevencinės/poveikio sumažinimo priemonės busaprašytos saugos analizės ataskaitoje.Avarinės situacijos, kurios gali sąlygoti radionuklidų išmetimus ir personalo ir/arbagyventojų radiacinę apšvitą, yra ypatingai svarbios poveikio <strong>aplinkai</strong> vertinimui.Vykdant planuojamą ūkinę veiklą dauguma galimų avarinių situacijų gali sąlygotiradiologinį ir neradiologinį poveikį arba tik neradiologinį poveikį, kaip pavyzdžiuireaktoriaus avarinio sustabdymo atveju. Avarijos su neradiologinėmis pasekmėmispaprastai sąlygoja daug mažesnį poveikį. Dauguma neradiologinių cheminių medžiagųjėgainėje naudojama pagalbiniuose procesuose. Chemikalų saugojimo talpyklųkonstrukcija bei įdiegtos procedūros užtikrina chemikalų saugų naudojimą beisaugojimą nedarant žalingo poveikio nei <strong>aplinkai</strong>, nei darbuotojams. Pavojingųchemikalų ar naftos produktų didelių kiekių išmetimo į vandenį, atmosferą ar dirvožemįrizika yra minimali, todėl tolesnėje analizėje nagrinėjamos tik radiologinių avarijųpasekmės.Lietuvos Respublikos teisės aktas „<strong>Poveikio</strong> <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> programos ir ataskaitosrengimo nuostatai“ (Valstybės žinios, 2006, Nr. 6-225) nustato, kad planuojamos ūkinėsveiklos avarinės situacijos bei jų galimos rizikos turėtų būti vertinamos pagal norminįdokumentą „Planuojamos ūkinės veiklos galimų avarijų rizikos <strong>vertinimo</strong>rekomendacijos“ (Informaciniai pranešimai, 2002, Nr. 61-297).”Pramoninių avarijų prevencijos, likvidavimo ir tyrimo nuostatai (Valstybės žinios,2004, Nr. 130-4649) numato reikalavimus pramoninių avarijų vertinimui. Šiodokumento 3.1 pastraipoje nurodoma, kad šie nuostatai negalioja objektams, kurie galisukelti jonizuojančiosios spinduliuotės pavojų. Kadangi radiologinis poveikis yrapirmaeilės svarbos poveikio <strong>aplinkai</strong> vertinime, pramoninės avarijos ir jų tyrimas busnagrinėjamas techninio projekto etape.Rizikos vertinimą, atliktą šioje PAV ataskaitoje, sudaro tokie etapai:• pradinių įvykių, projektinių avarijų (PA), sunkiųjų avarijų identifikavimas;• avarijų, darančių ribinį poveikį <strong>aplinkai</strong>, atranka ir pasirinkimas;• jonizuojančios spinduliuotės šaltinių ir radionuklidų išmetimų į aplinką avarijųmetu nustatymas;• avarinių radionuklidų išmetimų sklaidos modeliavimas bei gyventojų apšvitosvertinimas;
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 467• gyventojų apsaugomųjų veiksmų aprašymas radiologinės ar branduolinėsavarijos atveju.Pradinių įvykių, PA ir sunkiųjų avarijų pasirinkimas paremtas TATENA saugosvadovais ir ataskaitomis:• Atominių elektrinių aikštelės įvertinimas atsižvelgiant į išorinius žmoniųsukeltus įvykius (TATENA saugos vadovas Nr. NS-G-3.1);• Atominių elektrinių aikštelės įvertinimas atsižvelgiant į meteorologiniusreiškinius (TATENA saugos vadovas Nr. NS-G-3.4);• Atominių elektrinių avarijų analizė (TATENA saugos standartų serija Nr. 23).Avarijų analizė, pasekmių klasifikacija ir ribinių atvejų pasirinkimas pateiktas 10.2skyriuje ir yra paremtas „Planuojamos ūkinės veiklos galimų avarijų rizikos <strong>vertinimo</strong>rekomendacijomis” (Informaciniai pranešimai, 2002, Nr. 61-297).Jonizuojančios spinduliuotės šaltinių ir radionuklidų išmetimų į aplinką avarijų atvejuidentifikavimas yra paremtas skirtingų reaktorių tipų projektavimo kontrolėsdokumentacija (angl. Design Control Documentation (DCD)), kuri yra laisvai prieinamaJAV Branduolinės saugos inspekcijos Interneto svetainėje (www.nrc.gov). Į DCD yraįtraukta informacija apie tai, kokie radionuklidai išmetami į aplinką normalioseksploatacijos metu bei avarijų atveju iš skirtingų tipų reaktorių.Avarinių išmetimų iš naujosios AE sklaidos modeliavimui buvo naudojama oro kokybėsir avarinių sąlygų modeliavimo sistema SILAM (http://silam.fmi.fi). Radionuklidųišmetimai avarijos metu, jų sklaidos modeliavimas ir galimos pasekmės aptarti 10.3skyriuje.Avarijos pasekmių vertinimas, gyventojų apsaugomieji veiksmai radiologinės arbranduolinės avarijos atveju yra paremti Lietuvos higienos norma HN 87:2002„Radiacinė sauga branduolinės energetikos objektuose ” (Valstybės žinios, 2003, Nr. 15-624; 2008, Nr. 35-1251) bei Lietuvos higienos norma HN 99:2000 „Gyventojų apsaugaįvykus radiacinei ar branduolinei avarijai” (Valstybės žinios, 2000, Nr. 57-1691).10.2 NAUJOSIOS AE RIZIKOS VERTINIMAS10.2.1 Eksploatacinės būsenos ir avarinė sąlygos AEVisas apribojimų ir sąlygų, pagal kuriuos AE yra projektuojama, siekiant užtikrinti, kadkuro pažeidimas ir radioaktyviųjų medžiagų išmetimas neviršys nustatytų ribų, rinkinyssudaro AE projektavimo pagrindus. Laikantis projektavimo pagrindų, nagrinėjamas tamtikras skaičius nenumatytų įvykių, tarp jų operatorių klaidos ir įrangos gedimai, kuriųpasekmės arba galimos pasekmės yra reikšmingos saugos požiūriu. Pagal įvykiopasireiškimo tikimybę ir galimas pasekmes įvykis gali būti klasifikuojamas kaipnumatytas eksploatacijos sutrikimas (dar vadinamas pereinamuoju režimu), projektinėavarija, neprojektinė avarija arba sunkioji avarija.Normali eksploatacija – tai tokia AE eksploatacija, kurios charakteristikos neviršijanustatytų eksploatacinių ribų ir sąlygų. Tai apima paleidimą, eksploataciją, stabdymą,sustabdymą, techninį aptarnavimą, bandymus ir kuro perkrovimą. Galimų radiologiniųpoveikių <strong>aplinkai</strong> naujosios AE normalios eksploatacijos metu vertinimas pateiktas 7skirsnyje.Numatytas eksploatacinis sutrikimas (NES) yra eksploatacijos proceso nukrypimas nuonormalios eksploatacijos eigos, kuris, kaip tikimasi, įvyks bent vieną kartą per AEeksploatacijos laiką, bet kuris atitinkamų projektinių priemonių dėka nesukelia saugai
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 468svarbių elementų pažeidimo ir nesudaro avarinės situacijos. NES nėra klasifikuojamaskaip avarija; tai <strong>dalis</strong> AE eksploatacinės būsenos, kurią sudaro normali eksploatacija irNES. Numatytų eksploatacinių sutrikimų pavyzdžiai yra pagrindinio elektros energijostiekimo nutrūkimas bei gedimai, tokie kaip turbinos atsijungimas, normaliai veikiančiosjėgainės atskirų elementų veikimo sutrikimas, kontrolės įrenginių atskirų elementųfunkcionavimo sutrikimas bei pagrindinio aušinimo siurblio maitinimo nutrūkimas. AEyra suprojektuotos atlaikyti tokius NES, radioaktyvieji išmetimai į aplinką retai viršijanormaliai eksploatacijai nustatytas ribas. AE normalios eksploatacijos metu metinėsgyventojų apšvitos dozės apribojimas, atsižvelgiant į NES, neturi viršyti 0,2 mSv permetus.Projektinės avarijos (PA) – tai avarinės situacijos, kurių siekiama išvengti branduolinįobjektą projektuojant pagal nustatytus projekto kriterijus ir kurių metu projekte nustatytiparametrai ir branduolinio kuro pažeidimai išlaikomi nustatytose ribose, o į aplinkąišmestų radionuklidų aktyvumas neviršija projekte nustatytų ribinių aktyvumų. PAatveju AE saugos sistemos ir apsauginis kiautas taip riboja radioaktyviųjų medžiagųkiekį, išmetamą į aplinką, kad nėra būtina taikyti apribojimus žemės bei maistoproduktų vartojimui, o pagal HN 87:2002 (Valstybės žinios, 2003, Nr. 15-624; 2008, Nr.35-1251) maksimali spinduliuotės dozė gyventojams PA atveju neturi viršyti 10 mSv.Tipiškų PA pavyzdžiai yra reaktyvumo kontrolės praradimas, kuro tvarkymo avarijos,avarijos su šilumnešio praradimu (angl. Loss of Coolant Accident (LOCA)) ir t.t.Avarija, įvykstanti už projektavimo pagrindų ribų, yra vadinama neprojektine avarija(NA). Tokios avarijos metu gali įvykti arba gali neįvykti reaktoriaus aktyviosios zonosdegradacija (sąlygojanti reikšmingą aktyviosios zonos pažeidimą). NA pavyzdžiai yravisiškas elektros energijos ar vandens tiekimo nutrūkimas, LOCA kartu su visiškuavarinės aktyviosios zonos aušinimo sistemos sutrikimu ir t.t.Avarinė būsena, apimanti didelę aktyviosios zonos degradaciją, yra vadinama sunkiojiavarija (SA). SA dažnis yra mažesnis negu kartą per 1 000 000 reaktoriauseksploatacijos metų (TATENA saugos standartų serija Nr. 23). SA atveju pažeidžiamadidelė <strong>dalis</strong> kuro rinklių reaktoriuje, ir didelis radioaktyviųjų medžiagų kiekisišmetamas į apsauginį kiautą, kuris neleidžia įvykti dideliam išmetimui į aplinką.Didžiausi leidžiami išmetimai po sunkiosios avarijos turi nesukelti ūmių poveikiųgyventojų sveikatai netoli nuo AE, neturi sąlygoti ilgalaikių didelių žemės plotų arvandens naudojimo apribojimų. Lietuvos teisės aktai nereglamentuoja išmetimų SAatveju. Todėl poveikio <strong>aplinkai</strong> vertinimui naudojama didžiausias leistinasradioaktyviųjų medžiagų išmetimas sunkiosios avarijos atveju (100 TBq Cs-137išmetimas į orą), nustatytas Suomijos teisės aktuose (Valstybinės tarybos nutarimas395/91). Pagal Suomijos valstybinės tarybos nutarimą (395/91) avarijos, sukeliančiosdidelius radioaktyviųjų medžiagų išmetimus, turi būti labai mažai tikėtinos. Projektiniskriterijus šiam labai mažai tikėtinam radioaktyviųjų medžiagų išmetimui nustatytasSuomijos Radiacinės ir branduolinės saugos inspekcijos (STUK) vadove YVL 2.8, kurnurodoma, kad vidutinė išmetimų, viršijančių nustatytą Cs-137 100 TBq vertę, tikimybėturi būti mažesnė negu 5·10 -7 per metus. AE projektavimo etape patvirtinama, kadsunkiosios avarijos tikimybė yra mažesnė negu kartą per 1 000 000 reaktoriauseksploatacijos metų.Daugelis techninių priemonių, skirtų gyventojų radiacinei apsaugai normalioseksploatacijos metu, taip pat prisideda prie radiacinės saugos esant avarinėms sąlygoms.Ypatingosios priemonės, numatytos gyventojų apsaugai avarinėse situacijose, yratokios:• apsauginio kiauto sandarumo užtikrinimas, kas leidžia nutraukti išmetimus įaplinką;
• radioaktyviųjų medžiagų išmetimų sumažinimas.Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 469Pirmasis gyventojų apsaugos reikalavimas yra užtikrinti, kad yra priemonės, kuriųpagalba išmetimus į aplinką galima nutraukti. Apsauginio kiauto sandarumasužtikrinamas įvairių priemonių pagalba, tarp jų sandarumas, paremtas oru pernešamųradioaktyviųjų medžiagų matavimais reaktoriaus pastate.Antrasis reikalavimas yra užtikrinti, kad ten, kur vyksta išmetimai, jie sumažinamiatitinkamos filtracijos dėka bei užtikrinant mažesnį radionuklidų (konkrečiai jodo)lakumą.10.2-1 lent. pateikiamas galimas įvykių pasireiškimo suskirstymas.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 47010.2-1 lent. Įvykių pasireiškimo suskirstymas, pagal (TATENA saugos standartųseriją Nr. 23).Pasireiškimodažnis (perreaktoriauseksploatacijosmetus)10 -2 – 1(numatomasper jėgainėseksploatacijoslaiką)10 -4 – 10 -2(galimybėdidesnė negu1% perjėgainėseksploatacijoslaiką)10 -6 – 10 -4(galimybėmažesnė negu1% perjėgainėseksploatacijoslaiką)< 10 -6(labai mažaitikėtina)10.2.2 Išoriniai įvykiaiCharakteristikosTerminologijaTikėtinas NES Numatomi pereinamiejirežimai, pereinamieji režimai,įprasti gedimai, vidutiniodažnumo incidentai, sutrikimųsąlygos, nenormalios sąlygosĮmanomas PA Retai pasikartojantysincidentai, retaipasikartojantys gedimai,ribiniai gedimai, avarinėssąlygosMažaitikėtinasMenkaitikėtinasPriimtinumokriterijaiKurasnepažeidžiamasJokio radiologiniopoveikio nėra arbajokio radiologiniopoveikio uždraudžiamosioszonos ribųNA Avarinis gedimas Radiologinėspasekmės uždraudžiamosioszonos,neviršijančiosnustatytų ribųSA Avarinis gedimas Reikalingas avarinisreagavimasAikštelės <strong>vertinimo</strong> procese nustatomi pavojai, susiję su išoriniais įvykiais, kurie turibūti išnagrinėti AE projekte. Šie išoriniai pavojai yra sugrupuoti į išorinius gamtiniusįvykius ir išorinius žmogaus veiklos sąlygotus poveikius. Gamtiniai įvykiai, į kuriuospaprastai atsižvelgiama projektuojant AE, yra tokie:• žemės drebėjimas;• išorinis potvynis;• ekstremalios temperatūros;• ekstremalūs vėjai ir uraganai;• lietus, sniegas, ledo susidarymas;• sausra;• žaibas;• gamtiniai gaisrai.Paprastai nagrinėjami tokie išoriniai žmogaus veiklos sąlygoti įvykiai:• lėktuvo kritimas;• pavojai dėl greta esančių įrenginių, transporto veiklos (raketų, dujų debesies,sprogimo bangos ir t.t.);• elektromagnetinė interferencija;• sabotažas, teroristų ataka;• grunto nusėdimas;• išorinis gaisras;• aušinančio vandens paėmimo konstrukcijų blokavimas ar pažeidimas.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 47110.2.3 Tarptautinė branduolinių įvykių skalė (angl. International Nuclear Event Scale(INES))Avarinių sąlygų AE aprašymas pateiktas 10.2.1 skyriuje. Tačiau toks suskirstymasnerodo avarijos reikšmingumo. Pavyzdžiui, ir kuro tvarkymo avarijos, ir LOCA yraprojektinės avarijos, tačiau šių avarijų pasekmės yra labai skirtingos. Todėl buvo įdiegtatarptautinė branduolinių įvykių skalė INES (TATENA ir EBPO/BEA, 2001), skirtaužtikrinti spartų informacijos perdavimą žiniasklaidai bei visuomenei apie įvykiųvisuose branduolinės energetikos objektuose, susijusiuose su civiline branduolinepramone, įskaitant įvykius, kurių metu naudojami spinduliuotės šaltiniai ir gabenamosradioaktyviosios medžiagos, reikšmingumą saugai. Tinkamai sugrupuodama įvykius,INES palengvina bendrą suvokimą apie incidentus ir avarijas AE (žr. 10.2-2 lent.).Įvykiai, apie kuriuos turi būti pranešama, yra 2 ar aukštesnio lygio bei įvykiai, keliantystarptautinės bendruomenės susidomėjimą.Įvykiai, turintys branduolinės ar radiologinės reikšmės, klasifikuojami naudojant INESskalę, kuri yra padalinta į aštuonis lygius. Gamybiniai įvykiai, neapimantysbranduolinių ar radiologinių operacijų, nevertinami pagal skalę (angl. „out of scale“).Toks pavyzdys yra gaisras, jeigu jis nesąlygoja jokio galimo radiologinio pavojaus irnepaveikia saugos lygio. Numatyti eksploatacijos sutrikimai priklauso INES 0 lygiui.Buvo atrinkti penki lygiai, skirti apibrėžti poveikiams už aikštelės ribų, rimčiausias iš jųyra INES 7 lygis. Tokios avarijos metu būtų išmesta į aplinką didelė AE aktyviosioszonos radionuklidų <strong>dalis</strong>. Lengviausios, INES 3 lygio avarijos atveju gyventojas gautųdozę, apytiksliai lygią vienai dešimtajai didžiausios leidžiamos metinės dozės. ŽemiauINES 3 lygio turi būti svarstomas tik poveikis aikštelėje bei poveikis „apsaugos gilyn“barjerams.Incidentai, kurių metu civilinės saugos veiksmai nereikalingi, išsidėsto nuo INES 1lygio (anomalija) iki INES 3 lygio (pavojingas incidentas). Avarija, nesukeliantireikšmingo pavojaus už aikštelės ribų, priskiriama INES 4 lygiui. Šiuos lygius apibrėžiakritinės grupės gauta dozė. Avarijų, priskiriamų INES 5 lygiui, pasekmės yra ribotiišmetimai, dėl kurių būtų dalinai įgyvendintos atsakomosios priemonės, įtrauktos įavarinius planus tikėtinų poveikių žmonių sveikatai sumažinimui. INES 6-7 lygiaiklasifikuojami kaip avarijos, kurioms įvykus būtina įgyvendinti civilinės saugosveiksmus. Pastaruosius lygius apibūdina išmestų radioaktyviųjų medžiagų kiekis,atitinkantis radiologinį ekvivalentą pagal nustatytą radioizotopo I-131 terabekereliųskaičių.Didžioji dauguma įvykių, apie kuriuos pranešama iš pasaulyje eksploatuojamų AE,priskiriami žemesniems nei INES 3 lygiams.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 47210.2-2 lent. Tarptautinė branduolinių įvykių skalė (TATENA ir EBPO/BEA, 2001).Lygis /AprašymasINES 0NuokrypiaiINES 1AnomalijaINES 2IncidentasINES 3PavojingasincidentasINES 4Avarija,nesukeliantididelės rizikosuž aikštelės ribųĮvykių apibūdinimasNukrypimai nuo normalios eksploatacijos sąlygų gali būti klasifikuojami kaipINES 0, kai eksploatacijos ribos ir sąlygos nėra viršijamos, o tokienukrypimai yra valdomi pagal atitinkamas procedūras.Pavyzdžiai: dubliuojančios sistemos vienetinis atsitiktinis gedimas, aptiktasperiodinių inspektavimų ar bandymų metu, planuotas reaktoriaus atjungimasir nežymus apsauginio kiauto sandarumo praradimas kontroliuojamojojezonoje be rimtesnių pasekmių saugos kultūrai.Anomalija, kurios parametrai viršija nustatytas eksploatacijos ribas, betišlieka visi „apsaugos gilyn“ barjerai. Tai gali būti dėl įrangos gedimo,operatoriaus klaidos ar procedūrų neatitikimų ir tai gali atsitikti vykdantveiklas, kurias apima skalė, tokias kaip elektrinės eksploatacija,radioaktyviųjų medžiagų transportavimas, kuro tvarkymas ir atliekųsaugojimas.Pavyzdžiai: techninių specifikacijų ar transportavimo nuostatų pažeidimas,nedideli defektai vamzdyne, neatitinkantys priežiūros programos nustatymų.Apima incidentus su reikšmingu saugos požiūriu gedimu, bet su pakankamu„apsaugos gilyn“ barjerų skaičiumi, galinčiu susidoroti su papildomaisgedimais. Įvykiai, sukeliantys dozę darbuotojui, viršijančią nustatytądidžiausią leidžiamą metinę dozę, ir/arba įvykis, sąlygojantis dideliųradioaktyviųjų medžiagų kiekių atsiradimą įrenginiuose, nenumatyti projekteir reikalaujantys koreguojančių veiksmų.Išorinis radioaktyviųjų medžiagų išmetimas, sąlygojantis gyventojų kritinėsgrupės dešimtųjų dalių mSv dydžio dozę. Esant tokiam išmetimui gali būtireikalingos apsaugomosios priemonės už aikštelės ribų. Įvykiai aikštelėje,sąlygojantys darbuotojams dozę, galinčių sukelti ūmius poveikius sveikatai,ir/arba sąlygojantys ženklų užterštumo pasklidimą. Tolesnis saugos sistemųgedimas gali sudaryti avarines sąlygas.Toks incidentas yra buvęs Paks AE Vengrijoje 2003 m. Elektros energijostiekimo atjungimo metu kuro rinklės buvo valomos gilaus vandens baseinodugne, atskirame valymo įrenginyje. Dėl įrangos projektinio gedimo,šilumnešio cirkuliacijos sistema buvo sutrikdyta, todėl kuro rinklės perkaito.Tai sukėlė radioaktyviųjų inertinių dujų bei nedidelio jodo kiekio išmetimą įreaktoriaus salę. Išmetimai už aikštelės ribų buvo nereikšmingi; išorinėsspinduliuotės lygiai aikštelėje ir greta jos neviršijo normalių foninių lygių.Žmonės nebuvo sužeisti; spinduliuotės dozė darbuotojams sudarėdaugiausiai 10% didžiausios leidžiamos metinės dozės.Radioaktyviųjų medžiagų išmetimas į aplinką, sąlygojantis kelių mSv dozęgyventojų kritinei grupei. Mažai tikėtina, kad būtų reikalingi apsaugomiejiveiksmai už aikštelės ribų. Aikštelėje padaroma ženkli žala įrenginiams. Dėlavarijos apšvitinami vienas ar daugiau darbuotojų, viršijant dozę, todėlsusidaro didelė mirties tikimybė.Toks įvykis yra buvęs Japonijoje, Tokkaimure branduolinio kuro gamykloje,kur 1999 m. įvyko kritiškumo avarija. Trys darbuotojai gavo per didelęapšvitos dozę, du iš jų dėl apšvitos vėliau mirė. Gamykla buvo miestoteritorijoje, kuri vėliau buvo evakuota, toliau gyvenantiems gyventojams buvopatarta saugotis. Plonos pastato bei urano konteinerio sienos neapsaugojoaplinkos nuo spinduliuotės. Didžiausia asmens, ne darbuotojo, gauta dozėsiekė 16 mSv.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 473Lygis /AprašymasINES 5Avarija,sukelianti rizikąuž aikštelės ribųINES 6Didelė avarijaINES 7Sunkioji avarijaĮvykių apibūdinimasRadioaktyviųjų medžiagų išmetimas į aplinką (kiekiais, radiologiškaiatitinkančiais nuo šimtų iki tūkstančių jodo-131 terabekerelių). Įvykus tokiamišmetimui, tikėtina, kad reikėtų dalinai įgyvendinti avarijos likvidavimo irgyventojų apsaugos priemones, įtrauktas į avarinius planus tikėtinų poveikiųsveikatai sumažinimui. Aikštelėje padaroma rimta žala įrenginiams. Ši avarijagali apimti didelę aktyviosios zonos dalį, gali išsivystyti į sunkią kritiškumoavariją arba sunkų gaisrą ar sprogimą, kurių metu vyksta dideliųradioaktyviųjų medžiagų kiekių išmetimas įrenginių viduje.Incidentas Three Mile Island (JAV) 1979 m. buvo INES 5 lygio įvykis. Avarijaprasidėjo dėl protėkio reaktoriaus sistemoje. Buvo automatiškai paleistasreaktoriaus avarinis aušinimas, kurį klaidingai nutraukė operatoriai. Taisukėlė perkaitimą ir dalinį aktyviosios zonos išsilydimą. Nepaisant rimtosreaktoriaus aktyviajai zonai padarytos žalos slėginis indas ir apsauginiskiautas išliko nepažeisti, todėl buvo užkirstas kelias išmetimui į aplinką.Poveikiai <strong>aplinkai</strong> buvo nereikšmingi.Išorinės radioaktyviųjų medžiagų išlakos (kiekiais, radiologiškai atitinkančiaisdešimtis tūkstančių jodo-131 terabekerelių). Įvykis tokiam išmetimui, tikėtina,kad reikėtų pilnai įgyvendinti avarijos likvidavimo ir gyventojų apsaugospriemones, įtrauktas į vietinius avarinius planus rimtų poveikių sveikataiapribojimui.Yra įvykusi tik viena INES 6 lygio avarija. Tai įvyko Tarybų Sąjungoje(dabartinėje Rusijoje) 1957 m., perdirbimo gamykloje prie Kyštym miesto.Talpykla su didelio aktyvumo skystosiomis atliekomis buvo susprogdinta, kassukėlė radioaktyviųjų medžiagų išmetimą. Poveikiai sveikatai buvo apribotiįgyvendinus likvidavimo ir gyventojų apsaugos priemones, tokias kaip aplinkgyvenančių gyventojų evakuacija.Didelių radioaktyviųjų medžiagų kiekių išmetimas iš didelio įrenginio (pvz., išreaktoriaus aktyviosios zonos). Paprastai tai būna trumpaamžių ir ilgaamžiųdalijimosi produktų mišinys (kiekiais, radiologiškai atitinkančiais daugiau kaipdešimtis tūkstančių jodo-131 terabekerelių). Dėl tokio išmetimo susidarytųūmių poveikių sveikatai pasireiškimo tikimybė; uždelsti poveikiai sveikataididelėje teritorijoje; galimybė, kad bus įtraukta daugiau nei viena šalis;ilgalaikės pasekmės <strong>aplinkai</strong>.Yra įvykusi tik viena INES 7 lygio avarija; tai buvo avarija Černobylioatominėje elektrinėje1986 m. Tarybų Sąjungoje (dabartinėje Ukrainosteritorijoje). Reaktorių sunaikino sprogimas, po to prasidėjo grafito,naudojamo kaip lėtiklis reaktoriuje, gaisras. Tai sukėlė didžiulį radioaktyviųjųmedžiagų išmetimą į aplinką. Keletas elektrinės darbuotojų bei žmonių,dalyvaujančių valyme, žuvo dėl avarijos sukeltų sužeidimų arbaspinduliuotės sukelto tiesioginio poveikio sveikatai. Buvo nustatyta 30 kmspindulio draudžiamoji zona aplink reaktorių, apie 135 000 žmonių buvoevakuota.Labai didelį skaičių atskirų avarijų scenarijų atominėje elektrinėje galima išvesti išįvykių kategorijų, jėgainės eksploatacinių būsenų, taikytinų priimtinumo kriterijų ir t.t.derinių. Net saugos analizės <strong>ataskaita</strong>i pilna visų sudaromų scenarijų analizė nėrapraktiška ir logiška. Todėl PAV vertinime nagrinėjamos tik tipiškos AE avarijos(kritiškumo avarija, avarija su šilumnešio praradimo, kuro tvarkymo avarijos ir t.t.).Kadangi numatomi eksploataciniai sutrikimai nedaro reikšmingo poveikio darbuotojamsir jokio poveikio <strong>aplinkai</strong>, PAV jie nėra nagrinėjami.10.2.4 Rizikos identifikavimas ir analizėRizikos analizės rezultatai pateikti 10.2-3 lent. Lentelės struktūra ir turinys atitinkanorminiame dokumente „Planuojamos ūkinės veiklos galimų avarijų rizikos <strong>vertinimo</strong>rekomendacijos“ (Informaciniai pranešimai, 2002, Nr. 61-297) pateiktas
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 474rekomendacijas. Galimų avarijų padarinių (žmonėms, <strong>aplinkai</strong> ir nuosavybei)klasifikacija, klasifikacija pagal avarijos plėtojimosi greitį ir avarijos tikimybępaaiškinta žemiau. Išsamesni paaiškinimai yra pateikti „Planuojamos ūkinės veiklosgalimų avarijų rizikos <strong>vertinimo</strong> rekomendacijose“ (Informaciniai pranešimai, 2002,Nr. 61-297).Pasekmių žmonių gyvybei ir sveikatai klasifikacija (L)Žymėjimas KlasėPožymiai1 Nereikšmingos laikinas lengvas savijautos pablogėjimas2 Ribotos keletas sužalojimų, ilgalaikis savijautos pablogėjimas3 Didelės keletas sunkių sužalojimų, labai žymus savijautos pablogėjimas4 Labai didelės kelios (daugiau kaip 5) mirtys, keliolika - keliasdešimt sunkiaisužalotų, iki 500 - evakuotų5 Katastrofinės keliolika mirčių, keli šimtai sunkiai sužalotų, daugiau kaip 500evakuotųPasekmių gamtai klasifikacija (E)Žymėjimas KlasėPožymiai1 Nereikšmingos nėra užteršimo, poveikis lokalizuotas2 Ribotos nestiprus užteršimas, poveikis lokalizuotas3 Didelės nestiprus užteršimas, išplitęs poveikis4 Labai didelės stiprus užteršimas, poveikis lokalizuotas5 Katastrofinės ypač stiprus užteršimas, išplitęs poveikisPasekmių materialinėms vertybėms (nuosavybei) klasifikacija (P)Žymėjimas KlasėPadarytos žalos vertė, tūkst. Lt.1 Nereikšmingos mažiau 1002 Ribotos 100 - 2003 Didelės 200 - 10004 Labai didelės 1000 - 50005 Katastrofiniai daugiau 5000Avarijų plėtojimosi greičio klasifikacija (S)Žymėjimas KlasėPožymiai1 Ankstyvas ir aiškus padariniai lokalizuoti, žalos nėraįspėjimas2 Vidutiniškas šiek tiek išplitęs, nežymi žala3 Jokio įspėjimo vyksta slaptai, iki poveikis pasireiškia visiškai, poveikis labaistaigus (sprogimas)Avarijų tikimybės klasifikacija (Pb)Žymėjimas KlasėGrubiai paskaičiuotas dažnis1 Neįmanoma rečiau negu kartą per 1000 metų2 Beveik neįmanoma kartą per 100 - 1000 metų3 Visiškai tikėtina kartą per 10 - 100 metų4 Tikėtina kartą per 10 - 1 metus5 Labai tikėtina dažniau kaip kartą per metus
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 475Pasekmių svarbos klasifikacija (Pr)Žymėjimas Pasekmių požymiaiABCDENereikšmingosRibotosDidelėsLabai didelėsKatastrofinės
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 476L – pasekmės sveikatai ir gyvybeiE – pasekmės gamtaiP – pasekmės turtui10.2-3 lent. Galimų avarijų, kurias sąlygoja planuojama ūkinė veikla, rizikos analizė.S – avarijos plėtojimosi greitisPb – tikimybėPr – pasekmių svarbaObjektas OperacijaPavojingasveiksnysRizikospobūdisPažeidžiamiobjektaiPasekmėsReikšmingumasRizikoslaipsnisPrevencinėspriemonėsPastabosAEAEElektrosenergijosgamyba;PBK irradioaktyviųjų atliekųsaugojimasElektrosenergijosgamyba;PBK irradioaktyviųjų atliekųsaugojimasPoveikiskonstrukcijomsPoveikiskonstrukcijomsIšoriniaigamtiniaiįvykiai(Projektiniaiįvykiai)Išoriniaižmogausveiklossąlygotiįvykiai(Projektiniai įvykiai)Lėktuvokritimas;teroristųatakaNuosavybėNuosavybėEksploatuojantysdarbuotojai,gyventojai,Apkrovos ir poveikiai AEeksploatacijai dėl žemėsdrebėjimo, potvynio,ekstremalių temperatūrų,vėjų ir uraganų; lietaus;sniego, žaibo ir t.t.Apkrovos ir poveikiai AEeksploatacijai dėlsprogimo bangos ir raketų;išorinio gaisro;elektromagnetinėsinterferencijos ir t.t.Šie ekstremalūs įvykiaigali sąlygoti AEkonstrukcijos pažeidimą,įmanomos radioaktyviųjųmedžiagų išlakos.L E P S Pb Pr- - 1 1 5 A Į išorinių gamtiniųįvykiai apkrovųderinius atsižvelgiamaAE projektavimo irstatybos metu, saugossistemos suprojektuotosatlaikyti šias išorinesgamtines apkrovas irpoveikius.- - 1 1 2 A Į išorinius žmogausveiklos sąlygotusįvykius yraatsižvelgiama AEprojektavimo metu.Naudojami atitinkamiprojektavimo standartaibei medžiagos.3 2 2 3 1 C Tikimasi, kad visosnaujosios AEpasižymės sugebėjimupilnai atlaikyti lėktuvokritimo bei kitųVandens lygis Drūkšių ežereyra reguliuojamoshidrotechninių įrenginiųpagalba (žr. 7.1.1 skyrių). Jeišis reguliuojantis įrenginysbus sugriautas dėl išoriniųįvykių, vandens lygissumažės iki 139,1 m.Vandens lygio kritimoprocesas bus gana ilgas.Dabartinio aušinimo vandenspaėmimo kanalo dugnas yra135 m lygyje. Todėl AEaušinimas nebus visiškai irgreitai sutrikdytas.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 477Objektas OperacijaPavojingasveiksnysRizikospobūdisPažeidžiamiobjektaiPasekmėsReikšmingumasRizikoslaipsnisPrevencinėspriemonėsPastabosAEAEElektrosenergijosgamybaKuroperkėlimasRadiacinėapšvitaRadiacinėapšvita(Neprojektiniaiįvykiai)Reaktyvumokontrolėspraradimas(PA)Kritiškumoavarija(PA)nuosavybėEksploatuojantysdarbuotojai,gyventojai,nuosavybėEksploatuojantysdarbuotojai,gyventojai,nuosavybėReaktyvumo kontrolėspraradimas gali sąlygotiper didelį šilumossusidarymąbranduoliniame kure beisu tuo susijusį barjerų,saugančių nuoradioaktyviųjų medžiagųišmetimų, pažeidimą.Intensyvūs spinduliuotėslaukai dėl tiesioginėsneutronų ir gamaspinduliuotės, sukeliantyspotencialiai didelędarbuotojų radiacinęapšvitą; gyventojų apšvitadėl išmetimų;eksploatacijos nutrūkimas.Intensyvūs spinduliuotėslaukai dėl tiesioginėsneutronų ir gamaspinduliuotės, sukeliantyspotencialiai didelędarbuotojų radiacinęapšvitą; gyventojų apšvitadėl išmetimų;L E P S Pb Prteroristų keliamųgrėsmių poveikįkonstrukcijųvientisumui.Atitinkamos fizinėsapsaugos priemonės.2 2 1 1 2 B Reaktyvumo kontrolėssistemos yrasuprojektuotos suatitinkamomisreaktyvumo galimolaipsnio ir didėjimospartos ribomis,siekiant užtikrinti, kadreaktyvumo avarijospoveikiai negalėtųsąlygoti nei reaktoriausšilumnešio slėgioslenksčio pažeidimo,nei sutrikdytiaktyviosios zonos, jąpalaikančiųkonstrukcijų ar kitųreaktoriaus slėginiobako vidaus įrenginiųtiek, kad būtų ženkliaipakenkta aktyviosioszonos aušinimui.1 2 1 2 1 B Avarijos pasireiškimogalimybė ir jospasekmės yra ribojamosprojektinių ireksploataciniųprocedūrų dėka.Pagrindinis pavojus yradarbuotojams. Antrojipasekmė gali būtitrumpaamžių radioaktyviojoskilimo produktų išmetimasuž aikštelės ribų bei galimaskomplekso užterštumas.Daugeliu atvejų poveikiai už
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 478Objektas OperacijaPavojingasveiksnysRizikospobūdisPažeidžiamiobjektaiPasekmėsReikšmingumasRizikoslaipsnisPrevencinėspriemonėsPastabosL E P S Pb Preksploatacijos nutrūkimas.aikštelės ribų ir aikštelėjeneviršija INES 4 lygio.AE KuroperkėlimasRadiacinėapšvitaKurotvarkymoavarija(PA)EksploatuojantysdarbuotojaiAvarija gali įvykti dėlkuro rinklių kėlimomechanizmo gedimo, dėlkurio pakelta kuro rinklėnukrenta ant reaktoriausaktyviosios zonos arba įPBK saugojimo baseiną.Radiacinė darbuotojųapšvita;eksploatacijos nutrūkimas1 1 - 1 3 A Pagal eksploatavimoprocedūras tokiosavarijos atvejuventiliacijos sistematuri būti išjungta, oreaktoriaus pastato arkuro pastato kurotvarkymo zonaizoliuota. Priklausomainuo AE konfigūracijosapsauginis kiautasdaugeliu atvejų taip patsudarys vieną iš saugoslygmenų.Įvykiai nepanaudoto kurotvarkymo metu paprastaipriskiriami INES 0 lygiui,jeigu nėra panaudoto kuroelementų pažeidimo rizikos.Radionuklidų kiekispavienėje apšvitintoje kurorinklėje yra daug mažesnisnei panaudoto kuro baseine arreaktoriaus aktyviojojezonoje.Kol yra užtikrinamaspanaudotos kuro rinklėsaušinimas, tol būnaužtikrinamas svarbus saugoslygmuo, kadangi kuromatricos vientisumui nedaropoveikio perkaitimas.Bendrai su kuro perkaitimuyra susiję dideli laikomasteliai.Įvykiai, kurie neįtakojapanaudotų kuro rinkliųelementų aušinimo, o tiksąlygoja nedideliusišmetimus arba net irnesukelia išmetimų, paprastaipriskiriami INES 0 lygiui.Įvykiai, kurių metu dėlženklaus kuro elementųįkaitimo pažeidžiamas kuroapvalkalų vientisumas, galibūti priskiriami 2 lygiui.AE PBK Radiacinė PBK Eksploatuo Radioaktyviojo skilimo 1 1 - 2 3 A Dėl didelio vandens Nedideli pratekėjimai iš PBK
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 479Objektas OperacijaPavojingasveiksnysRizikospobūdisPažeidžiamiobjektaiPasekmėsReikšmingumasRizikoslaipsnisPrevencinėspriemonėsPastabosAEAEsaugojimas apšvita saugojimobaseinoaušinimosutrikimasElektrosenergijosgamyba;PBK irradioaktyviųjų atliekųsaugojimasTechninisaptarnavimas /deaktyvavimasGaisrasCheminispavojus(PA)Vidinisgaisras(PA)CheminėavarijajantysdarbuotojaiNuosavybėEksploatuojantysdarbuotojaišilumos nuvedimas nuopanaudotų kuro rinkliųgali būti sutrikdytas, todėlgalimi kuro apvalkalųpažeidimai.Išmetimai į saugojimobaseinų vandenį bei į PBKsaugojimo baseinų salėserdvęDegių medžiagųužsiliepsnojimas.Eksploatacijos nutrūkimasPavojingų ar potencialiaipavojingų chemikalųpasklidimas.L E P S Pb Prtūrio ir santykinaimažos radioaktyviojoskilimo šilumospaprastai būnapakankamai laikokoreguojantiemsveiksmams įgyvendintiįvykių, apimančiųpanaudoto kuro baseinųaušinimo sutrikimą,atveju. Pratekėjimas išbaseino ribojamaskonstrukcijos dėka.- - 1 3 4 A Atitinkamos gaisroprevencijos ir gaisrolikvidavimo priemonės1 - - 2 3 A Išleidimo įrangoskonstrukcija, įrengimasir eksploatacija,saugojimo irtransportavimovamzdynai.Automatinėssignalizacijos sistemosbei priežiūrosinstrukcijos, skirtosužtikrinti, kadnesusidarytų jokiųnekontroliuojamų arneaptinkamųpratekėjimų.baseino paprastaiklasifikuojami kaip INES 0lygio.Eksploatacija, kuriosparametrai viršijaeksploatacines ribas irsąlygas, ženklus temperatūrospadidėjimas arba aušinimovandens lygio sumažėjimaspanaudoto kuro baseineklasifikuojami kaip INES 1lygio įvykiai. INES 2 lygiopožymis yra kuro elementonuodangos pradžia.Dauguma chemikalų,saugomų AE, yra naudojamapagalbiniuose procesuose,tokiuose kaip vandensapdorojimas. Chemikalai taippat naudojami tokiemstikslams, kaip pirminiokontūro įrangos ir vamzdynųdeaktyvavimas.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 480Objektas OperacijaPavojingasveiksnysRizikospobūdisPažeidžiamiobjektaiPasekmėsReikšmingumasRizikoslaipsnisPrevencinėspriemonėsPastabosAEAEElektrosenergijosgamybaElektrosenergijosgamybaRadiacinėapšvitaRadiacinėapšvitaŠilumnešiopraradimoavarijaapsauginiokiautoviduje(PA)Pagrindinės garolinijos arvandenstiekimolinijospažeidimoavarijaapsauginio kiautoišorėjeEksploatuojantysdarbuotojai,gyventojai,nuosavybėEksploatuojantysdarbuotojai,gyventojai.Vamzdyno trūkisapsauginio kiauto viduje,sąlygojantis šilumnešiopraradimą reaktoriausaušinimo sistemoje;reaktoriaus aktyviosioszonos aušinimo pajėgumassumažėja. Ženklusskaičius kuro apvalkalųgali būti pažeistas.Išmetimai į apsauginįkiautą.Dideli garo linijos arvandens tiekimo linijospažeidimai apsauginiokiauto išorėje.Radioaktyviosiosmedžiagos, išmestos išpažeisto vamzdyno,patenka tiesiai į aplinką.Dėl tokios avarijos kurasnepažeidžiamas.L E P S Pb Pr2 2 1 1 2 B Vamzdynai yra aukštoskokybės, suprojektuotipagal branduolinėsstatybos pramonėsnorminius aktus irstandartus bei pagalseismines ir aplinkossąlygas. Be to,apsauginio kiautokonstrukcija tokiųavarijų atveju užtikrinavientisumą ir išlaikoprojektines išmetimųribas.1 2 - 2 2 A Vamzdynai yra aukštoskokybės, suprojektuotipagal branduolinėsstatybos pramonėsnorminius aktus irstandartus bei pagalseismines ir aplinkossąlygas.Nesitikima, kad LOCAįvyktų per jėgainėseksploatacijos laiką, ši avarijayra postuluojama kaipkonservatyvi projektinėavarija.(PA)AEElektrosenergijosgamybaRadiacinėapšvitaAktyviosios zonospažeidimas(NA)Eksploatuojantysdarbuotojai,gyventojai,nuosavybėDideli išmetimai įapsauginį kiautą.Apsauginio kiautoizoliacija užkerta išlakomskelią arba jas sumažina.3 4 4 1 1 D Daugybinės saugossistemos, skirtosužkirsti keliąaktyviosios zonospažeidimui. Apsauginiskiautas užtikrina, kadnebūtų dideliųišmetimų į aplinką.Kad įvyktų aktyviosios zonospažeidimas, vienu metu turibūti pažeistos daugybinėssaugos sistemos bei turi būtiatlikta keletaseksploatuojančių darbuotojųklaidingų veiksmų.Aktyviosios zonos pažeidimo
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 481Objektas OperacijaPavojingasveiksnysRizikospobūdisPažeidžiamiobjektaiPasekmėsReikšmingumasRizikoslaipsnisPrevencinėspriemonėsPastabosAEElektrosenergijosgamybaRadiacinėapšvitaApsauginio kiautopažeidimas(Sunkiojiavarija)Eksploatuojantysdarbuotojai,gyventojai,nuosavybėDideli dalijimosi produktųišmetimai į aplinką.L E P S Pb Pr5 5 5 1 1 E Daugybinės saugossistemos, skirtosužkirsti keliąapsauginio kiautopažeidimui. Pagrindinisuždavinys yra užkirstikelią, kiek tai įmanoma,visoms sunkiosiomsavarijoms, kurios galėtųsukelti pirminioapsauginio kiautoapkrovas ir sąlygoti joper ankstyvą pažeidimą.dažnis yra mažesnis nei 10 -4per metus, o dideliųradioaktyviųjų medžiagųišmetimų dažnis yra mažesnisnegu 10 -6 per metus.Labiau tikėtinų sunkiųjųavarijų pasekmės nesukeliaapsauginio kiauto pažeidimodaugiau kaip 72 valandas.Mažo dažnio sunkiųjų avarijųpasekmės nesukeliaapsauginio kiauto pažeidimomažiau nei per 24 valandas.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 48210.3 AVARIJŲ POVEIKIO MODELIAVIMAS10.3.1 Išmetimų šaltinio apibrėžimas avarinėms išlakomsAvarinės išlakos iš naujosios atominės elektrinės (NAE) buvo išnagrinėtos dviematvejams:• projektinei avarijai (PA);• sunkiajai avarijai.Lietuvos įstatymuose nėra specifinių nurodymų ar reikalavimų, kaip turėtų būtivertinamas poveikis <strong>aplinkai</strong> PA ar sunkiosios avarijos atveju. Todėl buvo naudojamaužsienio šalių patirtis ir buvo išnagrinėti šie dokumentai:• Alternatyvūs radiologinių išmetimų šaltiniai atominių reaktorių projektiniųavarijų vertinimui. JAV Branduolinės saugos inspekcija, Reguliavimo vadovas1.183, 2000;• Avarinių išmetimų šaltiniai lengvojo vandens atominės elektrinėms NUREG-1465, 1995;• Vyriausybinės Tarybos nutarimas 395/91 dėl bendrųjų atominių elektriniųsaugos nuostatų, Suomija, 1991;• Atominių elektrinių avarijų analizė. TATENA saugos standartų serija Nr. 23,2002.• Tarptautinė branduolinių įvykių skalė (INES). Bendrai parengta TATENA irEBPO/BEA. 2001.Atominėse elektrinėse pasitaiko skirtingų PA (kritiškumo avarija, kuro tvarkymoavarija, gaisras ir t.t.), tačiau poveikio <strong>aplinkai</strong> vertinimui yra svarbu nustatyti tipiškasavarijas, kurios apima visų PA pasekmes. Pagal RG 1.183, tokia visa apimantiprojektinė avarija yra avarija su šilumnešio praradimu LOCA su nepažeistu apsauginiukiautu (t.y., apsauginio kiauto pratekėjimas lygus projektiniam pratekėjimui).Išmetimų šaltinio vertinimui, siekiant reprezentuoti sunkiųjų avarijų išmetimus, buvonaudojami Suomijos nutarimo 395/91 nuostatai.Kaip naujosios AE Lietuvoje alternatyvos yra svarstomi skirtingi technologiniaivariantai (reaktorių tipai). Išmestų radionuklidų aktyvumas priklauso nuo reaktoriaustipo, todėl remiantis laisvai prieinama informacija buvo palygintas avarijos metuišmestų radionuklidų aktyvumas skirtingiems reaktorių tipams. Technologinėsalternatyvos (reaktorių tipai), nagrinėjamos kaip galimi pasirinkimai naujajai AELietuvoje, aprašytos 5 skirsnyje.Avarinių išmetimų vertinimui buvo naudojami du laisvai prieinamos informacijosšaltiniai:• JAV Branduolinės saugos inspekcijos Interneto svetainė (ABWR; AP1000;ESBWR; U.S. EPR; US-APWR);• Didžiosios Britanijos Health and Safety Executive (HSE) Interneto svetainė(ACR-1000; Didžiosios Britanijos EPR; ESBWR; AP1000).Informacija apie kai kuriuos reaktorius (V-392, V-448, SWR-1000, etc.) nėra laisvaiprieinama. Tačiau laisvai prieinamos informacijos avarinių išmetimų iš skirtingųreaktorių analizė parodė, kad išsiskyrusių radionuklidų aktyvumas priklauso nuoreaktoriaus galios. Todėl galingiausių reaktorių, tokių kaip ESBWR, EPR bei APWR,poveikis <strong>aplinkai</strong> turėtų būti laikomas ribiniu išmetimų šaltiniu ir galimų pasekmių<strong>vertinimo</strong> pagrindu.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 483Taip pat reikėtų pažymėti, kad laisvai prieinama informacija apie kai kuriuos reaktoriusyra labai išsami (pateikiamos visos prielaidos, pradiniai duomenys, tarpiniai rezultataibei galutiniai rezultatai), o apie kai kuriuos kitus reaktorius pateikiami tik pradiniaiduomenys ir galutinės radiologinės pasekmės.Izotopų rinkinys, į kurį buvo atsižvelgta išmetimų PA ir sunkiosios avarijos vertinime,paremtas Tarptautine branduolinių įvykių skale (TATENA ir EBPO/BEA, 2001).Avarija su šilumnešio praradimu (angl. Loss of Coolant Accident (LOCA))Duomenys apie ABWR (US-ABWR DCD, 2008), APWR (US-APWR DCD, 2007) irESBWR (US-ESBWR DCD, 2007) buvo išnagrinėti kaip pagrindas avarinių išmetimųcharakteristikoms nustatyti, kadangi yra pateiktos išsamios šių reaktorių charakteristikos(galios tankiai, iškraunamo kuro charakteristikos, įsodrinimas ir kt.), o šie duomenysbūtini norint išsamiai įvertinti trumpaamžių ir ilgaamžių dalijimosi produktų poveikį.Radionuklidų, išmetamų avarijos metu į aplinką, aktyvumų analizė, pagaldokumentuose (JAV-ABWR DCD, 2008), (JAV-APWR DCD, 2007), (JAV-ESBWRDCD, 2007) pateiktus duomenis, leido padaryti išvadą, kad išmetimai į aplinką išAPWR LOCA atveju turėtų būti laikomos ribiniu atveju.Nuo laiko priklausantys išmetimai į aplinką LOCA atveju APWR reaktoriuiapibendrinti 10.3-1 lent. Kaip jau buvo minėta aukščiau, radionuklidų sąrašas paremtasINES vadovu (TATENA ir EBPO/BEA, 2001). Pagal RG 1.183 LOCA atveju turėtų būtipriimta 30 dienų (720 valandų) radioaktyviųjų medžiagų išmetimo trukmė.Tokios išlakos LOCA atveju gali būti klasifikuojamos kaip INES 5 lygio įvykis.10.3-1 lent. Nuo laiko priklausantys išmetimai į aplinką LOCA metu (Bq) (DCDUS-APWR, 2007).Nuklidas 0-8 val. 8-24 val. 24-96 val. 96-720 val. IŠ VISOKr-85 (inertiniųdujų ekv.) 3,44E+16 1,71E+16 1,13E+16 2,04E+16 8,32E+16I-131 5,25E+13 2,08E+13 6,85E+13 2,07E+14 3,49E+14Cs-134 5,33E+12 5,99E+10 0,00E+00 0,00E+00 5,40E+12Cs-137 3,03E+12 3,41E+10 3,70E+07 0,00E+00 3,06E+12Te-132 5,22E+12 6,33E+10 3,70E+06 0,00E+00 5,29E+12Sr-90 1,45E+11 1,89E+09 0,00E+00 0,00E+00 1,47E+11Co-60 5,88E+08 7,40E+06 3,74E+04 0,00E+00 5,96E+08Ru-106 9,88E+10 1,28E+09 0,00E+00 0,00E+00 9,99E+10Am-241 2,78E+06 3,61E+04 0,00E+00 0,00E+00 2,81E+06Pu-239 1,48E+07 1,92E+05 0,00E+00 0,00E+00 1,50E+07Sunkioji avarijaKaip jau buvo minėta 10.2.1 skyriuje, Lietuvos teisės aktai nereglamentuoja išmetimųsunkiosios avarijos atveju. Todėl didelio išmetimo scenarijaus reprezentavimui, siekiantparodyti galimą tokių įvykių pasekmių mastą bei informuoti apie avarinio planavimopriemonių apimtį, kurios turėtų būti įgyvendintos, jeigu prasidėtų naujosios AE statybair eksploatacija, yra naudojamas sunkiųjų avarijų išmetimo į aplinką kriterijus (100 TBqCs-137 išmetimas), nustatytas Suomijos teisės aktuose (Valstybinės tarybos nutarimas395/91). Kadangi LOCA avarijos analizei, kaip ribinis atvejis, naudojamas APWRreaktorius, šis reaktorius taip pat pasirinktas sunkiosios avarijos poveikio vertinimui.(Valstybinės tarybos nutarime 395/91) nurodytas apribojimas tik Cs-137 išmetimui;tačiau turi būti atsižvelgta ir į kitų radionuklidų išmetimus. Išmetimų į aplinką šaltinisvertinamas, remiantis Cs-137 100 TBq išmetimu. Kitų izotopų išlakos perskaičiuotos
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 484pagal APWR aktyviosios zonos radionuklidinę sudėtį išmetimo metu. APWRaktyviosios zonos radionuklidinė sudėtis pateikta (US-APWR DCD, 2007).Pagal tikimybinį rizikos vertinimą bei APWR sunkiųjų avarijų vertinimą (tokį vertinimąatliko reaktoriaus projektuotojai ir jis pateiktas US-APWR DCD) apsauginio kiautovientisumas išlaikomas daugiau kaip 24 valandas nuo aktyviosios zonos degradacijospradžios. 24 valandų laiko periodas yra apsauginio kiauto funkcionalumo uždavinys,nustatytas JAV BSI nuostatuose bei Europos reikalavimuose (EUR 2001), kuriamenurodama, kad apsauginio kiauto vientisumas turi būti išlaikytas apytiksliai 24 valandasnuo aktyviosios zonos degradacijos pradžios, o apsauginio kiauto pažeidimo tikimybėturi būtų mažesnė negu 0,1 aktyviosios zonos pažeidimo tikimybės nustatytostikimybinės rizikos <strong>vertinimo</strong> metu. Todėl išmetimų šaltinio skaičiavimuose priimtas 24valandų uždelsimas iki išmetimų į aplinką.Išmetimai į aplinką sunkiųjų avarijų atveju apibendrinti 10.3-2 lent. Išmetimų šaltinisnormalizuotas Cs-137 100 TBq išmetimui. Kitų radionuklidų išmetimai perskaičiuotipagal APWR aktyviosios zonos radionuklidinę sudėtį praėjus 24 valandoms beiremiantis „Avarinių išmetimų šaltinius lengvojo vandens atominės elektrinėms“(NUREG-1465, 1995) duomenimis. Aktyviosios zonos radionuklidinė sudėtis iraktyvumai yra naudojama nustatyti santykį tarp įvairių nuklidų. Radioaktyviųjųišmetimų dalys į apsauginį kiautą skirtingiems radionuklidams yra remiantis (NUREG-1465, 1995). Išimtis yra išmetimų <strong>dalis</strong> ceziui, kuri priimama lygi 0,50 ((NUREG-1465,1995) nurodoma 0,75). Kadangi išmetimai normalizuojami Cs-137 100 TBq, esantdidesnei Cs-137 išmetimų daliai į apsauginį kiautą, bus nepakankamai įvertinti kitųradionuklidų aktyvumai. Be to, skirtingos šalys priima skirtingas išmetimų <strong>dalis</strong> įapsauginį kiautą. Dokumente „Sunkiųjų reaktorių avarijų išmetimų šaltinių naudojimopasaulyje palyginimas“ (SAND94, 1994) pateikiama apžvalga, kaip įvairiose šalysenustatomi sunkiųjų avarijų išmetimų šaltiniai.Priimtas 100 m išmetimo aukštis. Toks aukštis artimam atstumui yra konservatyvus,kadangi sanitarinės apsaugos zonoje (1-3 km) nėra gyvenančių gyventojų. Pasekmiųvertinimui didžioji <strong>dalis</strong> išmetimų turėtų tekti apgyvendintai teritorijai. Išmetimo trukmė– 6 valandos.Tokios sunkiosios avarijos išmetimai gali būt klasifikuojami kaip INES 6 lygio įvykis.10.3-2 lent. Išmetimai į aplinką sunkiosios avarijos atveju (Bq).Aktyviosios zonosradionuklidinė sudėtis0 val. 24 val.Išmetimų<strong>dalis</strong> įapsauginįkiautąIšmetimai įaplinką po24 val.I-131 ekv.Kr-85m 1,79E+18 4,41E+16 1,00 1,24E+13 0,00E+00Kr-85 6,40E+16 6,40E+16 1,00 1,79E+13 0,00E+00Kr-87 3,55E+18 7,49E+12 1,00 2,10E+09 0,00E+00Kr-88 5,00E+18 1,43E+16 1,00 4,00E+12 0,00E+00Xe-133 1,11E+19 1,07E+19 1,00 2,99E+15 0,00E+00Xe-135 3,38E+18 4,23E+18 1,00 1,19E+15 0,00E+00I-131 5,33E+18 4,97E+18 0,75 1,04E+15 1,04E+15Te-132 7,59E+18 6,13E+18 0,50 8,59E+14 2,58E+14Sr-90 5,14E+17 5,14E+17 0,05 7,20E+12 7,20E+13Cs-134 1,25E+18 1,25E+18 0,50 1,76E+14 3,51E+15Cs-137 7,14E+17 7,14E+17 0,50 1,00E+14 3,00E+15Pu-239 2,09E+15 2,09E+15 0,001 5,84E+08 5,84E+12Co-60 1,61E+16 1,61E+16 0,05 2,25E+11 1,35E+13Ru-106 2,79E+18 2,78E+18 0,05 3,89E+13 2,73E+14
Aktyviosios zonosradionuklidinė sudėtis0 val. 24 val.Išmetimų<strong>dalis</strong> įapsauginįkiautąKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 485Išmetimai įaplinką po24 val.I-131 ekv.Am-241 9,77E+14 9,81E+14 0,003 8,24E+08 7,42E+128,18E+1510.3.2 Radionuklidų sklaida ir jų sąlygojamas poveikis10.3.2.1 MetodikaSklaidos modeliavimas dviem avarijų scenarijams buvo atliktas, naudojant Suomijosmeteorologijos instituto (SMI) Oro kokybės ir avarinių sąlygų modeliavimo sistemąSILAM (http://silam.fmi.fi). SILAM sistema pagrįsta dviejų branduolių Langranžo –Oilerio modeliavimo struktūra, kurią sukūrė SMI kartu su keliais kitais skirtingų šaliųinstitutais, skirta spręsti plataus spektro avarinių sąlygų, oro kokybės ir kontrolėsproblemas. Laikydamasi avarinių sąlygų modeliavimo standartų, SILAM vertinakiekvieno į aplinką išmesto radionuklido ir jo skilimo grandinėje susidariusių izotopųkoncentracijas ir nusėdimą.Šis sklaidos modelis buvo naudojamas su meteorologiniais duomenimis, gautais išEuropos vidutinės trukmės oro prognozių centro (angl. European Center for MediumRange Weather Forecasts (ECMWF)) operatyvinių duomenų archyvo. Duomenys apimadu einančius iš eilės 2001 ir 2002 metus, kurie buvo pasirinkti todėl, kadmeteorologinės tų metų sąlygos atitinka tipiškas sąlygas Europoje.Dozių, kurias sąlygoja radionuklidų avariniai išmetimai iš NAE, vertinimas paremtassklaidos modeliavimo rezultatais, vertinime naudojami empiriniai koeficientai beimetodikos, skirtos sumodeliuotų koncentracijų ore bei nuosėdose konvertavimui įdozes. Modeliavimo prielaidos bei visos skaitmeninės konstantos, naudojamos dozės<strong>vertinimo</strong> skaičiavimuose, yra aprašytos atskiroje ataskaitoje (SMI 2008).Palyginimas su kitais metodaisPrincipas, anksčiau plačiai naudotas panašiuose sklaidos vertinimuose, yra paremtasmodeliavimais su paprastu Gauso sklaidos modeliu, naudojant konservatyvias dirbtinessąlygas, taip vadinamą „blogiausią sklaidos scenarijų“. Gauso modeliavimų rezultatas –tai viršutinės ribinės nusistovėjusios koncentracijos bei nusėdimo srautai bei avarijospoveikio vertinimais. Nors arti elektrinės Gauso modeliai duoda pagrįstus rezultatus,tačiau ignoruoja tikrąsias sklaidos ypatybes – besikeičiančio vėjo, realaus vertikalaus irhorizontalaus maišymosi eigos per dieną įtakos ir t.t. Šie modeliai nenurodomodeliuojamo modelio tikimybės realybėje. Rezultatai gaunami be informacijos apietai, kiek tikroviški jie yra ir kaip dažnai tam tikrame geografiniame regione susidarotokios sklaidos sąlygos.Metodas, taikomas šiame darbe, paremtas tiesioginiais daugiaskaliais sklaidosskaičiavimais, naudojant tikrus meteorologinius duomenis iš realių stebėjimų archyvų.Trimačio modeliavimo sistema, naudojama šiame vertinime, yra skirta spręsti sūkurinėssklaidos lygtį, atsižvelgiant į meteorologinių sąlygų kitimą bei sūkurinės sklaidoskoeficiento nehomogeniškumą erdvėje ir laike. Šis metodas leidžia pakeisti dirbtinaisukurtą konservatyvų „blogiausią atvejį“ fiziškai ir statistiškai pagrįstomischarakteristikomis. Atlikus pakankamai ilgo periodo modeliavimus, koncentracijų irnusėdimo procentiniai kiekiai gali būti apskaičiuoti paprastu būdu. Šis metodas
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 486pasižymi labai dideliais ir ilgai trunkančiais kompiuteriniais skaičiavimais, tačiau jis yrair pats universaliausias: jį galima taikyti bet kokiu mastu ir bet kokio tipo šaltiniui.10.3.2.2 Sklaidos modeliavimo ir dozių <strong>vertinimo</strong> rezultataiAplinkos ir žmonių apšvita priklauso nuo specifinių meteorologinių sąlygų avarijosmetu bei modeliuojamo taško geografinės padėties. Siekiant apimti visas realiasmeteorologines sąlygas, buvo sumodeliuoti keli skirtingų meteorologinių sąlygų atvejaiper 2001 ir 2002 m. Buvo sudaryti dvimačiai apšvitos lygių, neviršijamų su tam tikratikimybe bet kokioms realioms meteorologinėms sąlygoms, žemėlapiai.Sklaida buvo modeliuojama 1200 km pločio teritorijai (skaičiavimų sričiai), kuri yrapakankamai didelė <strong>vertinimo</strong> tikslams. Avarijos su šilumnešio praradimo (LOCA) beisunkiosios avarijos (SA) išmetimų scenarijams konkretaus atvejo modeliavimas trunka,kol radionuklidai, išmesti avarijos metu, palieka skaičiavimo sritį. Reikiamo laikovertinimas: t = X s/ 30 , kur X s yra srities dydis kilometrais, 30 km/h yra tipiškas vėjogreitis ribinio sluoksnio viršuje. Taigi, apie 1200 km horizontalaus dydžio sričiainuklidų pernašos per zoną laikas sudaro apie 40 valandų.Naudojant aukščiau aprašytą avarijų pasirinkimą, modeliavimo trukmė vienam avarijosatvejui buvo paimta 32 dienos LOCA scenarijui ir 2 dienos SA scenarijui. Modelispradeda kiekvieno atvejo skaičiavimus kiekvienos dienos pradžioje per visą vertinimuipasirinktą laikotarpį (dvejus metus – 2001 bei 2002). Dėl trumpos išmetimų trukmėssunkiosios avarijos atveju reikėjo išanalizuoti du atvejų rinkinius: dienos išmetimus irnakties išmetimus. Dienos ir nakties išmetimai vyksta esant labai skirtingomsatmosferos sąlygoms, todėl yra logiška įvertinti dviejų nepriklausomų atvejų rinkinius.Kiekvienas iš trijų modeliavimo atvejų (LOCA, SA-diena, SA-naktis) buvo išanalizuotisu dviem erdvinėmis skiriamosiomis gebomis, kad būtų atsižvelgta ir į regioninius, ir įvietinius poveikius. 20 km skiriamoji geba naudojama tolimajai sklaidai ir 2 kmskiriamoji geba – artimajai.Vertinimas buvo atliktas 98 % tikėtinų nusėdimo ir dozių pagrindu. Tai reiškia, kadavarijos atveju pateiktos vertės gali būti viršytos kai kuriose vietose tik su 2 % tikimybe.Taigi, jei tam tikroje vietoje LOCA scenarijui nusėdimo tikimybė yra 98 %, o paviršiausradioaktyviojo užterštumo tankis yra lygus 100 Bq/m 2 , tai reiškia, kad, jei įvyks LOCAavarija, tikimybė, kad ši vieta bus paveikta užterštumo didesnio negu 100 Bq/m 2 , yralygi 2 %. Svarbu tai, kad ši informacija yra specifinė konkrečiai vietai, t.y., <strong>vertinimo</strong>išdavoje gaunami geografiniai radioaktyviosios taršos ir poveikio žemėlapiai.Žemiau esantis 10.3-1 pav. iliustruoja nusėdimo verčių priklausomybę nuo atstumo nuoNAE bei nuo tikimybės. X ašis – tai ilguma rytų – vakarų skersiniam pjūviui beiplatuma šiaurės – pietų skersiniam pjūviui. Y ašis rodo tikimybės procentinę vertę –kitimas nuo 70 % iki 100 % (maksimali vertė), 100 % reikšmė yra apačioje. Dėl vėjokrypčių anizotropijos pateikiami ir platumos, ir ilgumos skersiniai pjūviai. Pvz., tiesiairytų kryptimi nuo NAE ties 20 0 E meridianu nusėdimо tankis LOCA avarijos atveju yradaugiausiai 10 Bq/m 2 , esant apytiksliai 83 % tikimybei. Šio tyrimo rezultatai I-131nusėdimo tankiui LOCA avarijos atveju yra geografiniai regionai, atitinkantys 98 %tikimybę šiuose skersiniuose pjūviuose. Panašiai dozių vertės taip pat priklauso nuoatstumo nuo NAE bei tikimybės.Kaip matyti, zona su didesnėmis koncentracijomis yra didesnė didesnei tikimybei. Šisdidėjimas yra stebimas (bet nebūtinai tolygiai) visame modeliavimo tinklelyje:kiekviename taške koncentracija atitinkanti 99 % tikimybę yra didesnė negu 98 %tikimybės atveju. Skersinio pjūvio paveikslai rodo ženklius ir nevienodus šuolius nuo 99
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 487% iki 100 %. Maksimalios vertės iš visų parametrų yra jautriausios modelioapribojimams bei meteorologinių duomenų netikslumams, todėl jos yra labiausiaineapibrėžtos. Todėl yra prasminga nenaudoti maksimalių tikimybių kaip <strong>vertinimo</strong>pagrindo.10.3-1 pav. Avarija su šilumnešio praradimu (LOCA), jodo-131 nusėdimo tankis,Bq/m 2 , didelėje srityje su 20 km skiriamąja geba; žemėlapis viršuje: rytų – vakarųpjūvis, žemėlapis apačioje: šiaurės – pietų pjūvis.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 488Žemėlapiai, pateikiami rezultatų aprašymui, turi skalę platumos ir ilgumos laipsniais.Pačios NAE geografinė padėtis yra 26,56 0 E, 55,6044 0 N. Šioje platumoje vieno laipsnioatstumas tarp lygiagrečių (vakarų – rytų skerspjūvis) atitinka 62,8 km, o vieno laipsnioatstumas tarp meridianų (pietų – šiaurės skerspjūvis) atitinka 111 km.NusėdimasCs-137 ir I-131 yra pagrindiniai nuklidai, vertinant radioaktyvųjį nusėdimą bei dozę popostuluotos AE avarijos, kadangi jie yra biologiškai reikšmingiausi tarp radionuklidų,išmestų AE avarijos metu. Cs-137 pusėjimo trukmė – apie 30 metų. Taigi, kai šisnuklidas išsiskiria į aplinką, jis išlieka daugelį metų. Todėl jis yra ypatingai svarbusilgalaikių poveikių vertinimui. Lyginant su Cs-137, I-131 pusėjimo trukmė yra trumpa –8 dienos. I-131 gali kauptis skydliaukėje ir ją pažeisti. Rizika ypatingai didelė yravaikams, tačiau ją galima sumažinti vartojant jodo papildus. Šioje ataskaitoje nusėdimožemėlapiai pateikiami Cs-137 ir I-131. Aktyvumo vienetas, naudojamas šiuosežemėlapiuose, yra bekerelis [Bq].DozėsRadionuklidų išmetimai į atmosferą gali sąlygoti radiacinę apšvitą keletu išorinių arbavidinių kelių. Išorinė apšvita vyksta dėl tiesioginės spinduliuotės iš radioaktyviojodebesies, arba nuo radionuklidų, nusėdusių ant žemės. Todėl išorinė dozė apima dozędėl jonizuojančios spinduliuotės iš radioaktyviojo debesies bei dozę dėl spinduliuotėsnuo žemės paviršiaus. Vidinę apšvitą sąlygoja radionuklidų įkvėpimas ir nurijimas.Nurijimo dozė dėl užterštų radionuklidais maisto produktų ir geriamojo vandensvartojimo bei atsižvelgia į radionuklidų migraciją maisto grandinėse.Suminė efektyvioji dozė vertina ir išorinę, ir vidinę dozę. Trumpalaikę efektyviąją dozęsąlygoja dozė dėl spinduliuotės iš radioaktyviojo debesies ir nuo žemės bei dozė perįkvepiamą. Ilgalaikę efektyviąją dozę sąlygoja spinduliuotė nuo žemės bei užterštųradionuklidais maisto produktų ir geriamojo vandens vartojimas. Dozės vienetas yrasivertas [Sv]. Šiame skyriuje dozių žemėlapiai pateikiami suminei išorinei dozei. Doziųskaičiavimo laikotarpis – 50 metų.AVARIJA SU ŠILUMNEŠIO PRARADIMUŠiame poskyryje pateikiami 98 % tikimybės žemėlapiai I-131 bei Cs-137 nusėdimamsbei dozėms dėl jonizuojančios spinduliuotės iš debesies ir išorinėms dozėms, kuriassąlygoja išmetimai LOCA scenarijaus atveju. Siekiant parodyti kokių apsaugojamųveiksnių reikėtų tokios avarijos atveju (žr. 10.4 skyrių), pateikiami dozės galios dėlapšvitos nuo žemės paviršiaus ir išorinės apšvitos dozės galios rezultatai. Žemėlapiuosevieno laipsnio atstumas tarp lygiagrečių (vakarų – rytų skerspjūvis) atitinka 62,8 km, ovieno laipsnio atstumas tarp meridianų (pietų – šiaurės skerspjūvis) atitinka 111 km.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 48910.3-2 pav. LOCA, I-131 nusėdimas Bq/m 2 (kairėje: didelė sritis su 20 kmskiriamąja geba; dešinėje: sritis su smulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 kmskiriamąja geba)10.3-3 pav. LOCA, Cs-137 nusėdimas Bq/m 2 (kairėje: didelė skaičiavimo sritis su20 km skiriamąja geba; dešinėje: sritis su smulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 kmskiriamąja geba)
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 49010.3-4 pav. LOCA, dozė dėl spinduliuotės iš debesies [mSv] (kairėje: didelėskaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje: sritis su smulkiusskaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba)10.3-5 pav. LOCA, suminė išorinė dozė per 50 metų [mSv] (kairėje: didelėskaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje: sritis su smulkiusskaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba)
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 49110.3-6 pav. LOCA, dozė galia dėl apšvitos nuo žemės paviršiaus [mSv/h] (kairėje:didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje: sritis su smulkiusskaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba)10.3-7 pav. LOCA, išorinės apšvitos dozės galia [mSv/h] (kairėje: didelėskaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje: sritis su smulkiusskaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba)SUNKIOJI AVARIJASunkioji avarija, išmetimai dienąŠiame poskyryje pateikiami 98 % tikimybės žemėlapiai I-131 bei Cs-137 nusėdimamsbei dozėms dėl jonizuojančios spinduliuotės iš debesies ir išorinėms dozėms, kuriassąlygoja dienos išmetimai SA scenarijaus atveju. Siekiant parodyti kokių apsaugojamųveiksnių reikėtų tokios avarijos atveju (žr. 10.4 skyrių), pateikiami dozės galios dėlapšvitos nuo žemės paviršiaus ir išorinės apšvitos dozės galios rezultatai. Kaip iranksčiau, žemėlapiuose vieno laipsnio atstumas tarp lygiagrečių (vakarų – rytųskerspjūvis) atitinka 62,8 km, o vieno laipsnio atstumas tarp meridianų (pietų – šiaurėsskerspjūvis) atitinka 111 km.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 49210.3-8 pav. Sunkioji avarija, dienos išmetimai (SAd); I-131 nusėdimas Bq/m 2(kairėje: didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje: sritis susmulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba).10.3-9 pav. Sunkioji avarija, dienos išmetimai (SAd); Cs-137 nusėdimas Bq/m 2(kairėje: didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje: sritis susmulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 49310.3-10 pav. Sunkioji avarija, dienos išmetimai (SAd); dozė dėl apšvitos iš debesies[mSv] (kairėje: didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje: sritissu smulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba)10.3-11 pav. Sunkioji avarija, dienos išmetimai (SAd); suminė išorinė dozė per 50metų [mSv] (kairėje: didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje:sritis su smulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 49410.3-12 pav. Sunkioji avarija, dienos išmetimai (SAd); dozė galia dėl apšvitos nuožemės paviršiaus [mSv/h] (kairėje: didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąjageba; dešinėje: sritis su smulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba)10.3-13 pav. Sunkioji avarija, dienos išmetimai (SAd); išorinės apšvitos dozės galia[mSv/h] (kairėje: didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje:sritis su smulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba)Sunkioji avarija, išmetimai naktįŠiame poskyryje pateikiami 98 % tikimybės žemėlapiai I-131 bei Cs-137 nusėdimamsbei dozėms dėl jonizuojančios spinduliuotės iš debesies ir išorinėms dozėms, kuriassąlygoja nakties išmetimai SA scenarijaus atveju. Siekiant parodyti kokių apsaugojamųveiksnių reikėtų tokios avarijos atveju (žr. 10.4 skyrių), pateikiami dozės galios dėlapšvitos nuo žemės paviršiaus ir išorinės apšvitos dozės galios rezultatai. Kaip iranksčiau, žemėlapiuose vieno laipsnio atstumas tarp lygiagrečių (vakarų – rytųskerspjūvis) atitinka 62,8 km, o vieno laipsnio atstumas tarp meridianų (pietų – šiaurėsskerspjūvis) atitinka 111 km.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 49510.3-14 pav. Sunkioji avarija, nakties išmetimai (SAn); I-131 nusėdimas Bq/m 2(kairėje: didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje: sritis susmulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba).10.3-15 pav. Sunkioji avarija, nakties išmetimai (SAn); Cs-137 nusėdimas Bq/m 2(kairėje: didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje: sritis susmulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 49610.3-16 pav. Sunkioji avarija, nakties išmetimai (SAn); dozė dėl apšvitos iš debesies[mSv] (kairėje: didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje: sritissu smulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba)10.3-17 pav. Sunkioji avarija, nakties išmetimai (SAn); suminė išorinė dozė per 50metų [mSv] (kairėje: didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba; dešinėje:sritis su smulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba).Iš 10.3-14 pav., 10.3-15 pav. ir 10.3-17 pav. matome, kad, lyginant su SA dienosišmetimais, I-131 bei Cs-137 nusėdimo zonos ir išorinės dozės dėl SA nakties išmetimųbūtų šiek tek mažesnės.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 49710.3-18 pav. Sunkioji avarija, nakties išmetimai (SAn); dozė galia dėl apšvitos nuožemės paviršiaus [mSv/h] (kairėje: didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąjageba; dešinėje: sritis su smulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba)10.3-19 pav. Sunkioji avarija, nakties išmetimai (SAn); išorinės apšvitos dozėsgalia [mSv/h] (kairėje: didelė skaičiavimo sritis su 20 km skiriamąja geba;dešinėje: sritis su smulkius skaičiavimo tinkleliu, 2 km skiriamąja geba)10.4 AVARIJŲ PASEKMIŲ ĮVERTINIMASAvarijos pasekmių bei gyventojų apsaugomųjų veiksmų taikymo vertinimas remiasiavarijos poveikio modeliavimo rezultatais aprašytais 10.3 poskyryje. 10.3 poskyryje taippat pateikiama specifinė informacija apie apšvitos dozės priklausomybė nuo atstumo beiapšvitos kelių. Remiantis šiais duomenys galima nustatyti kokie ir kokiu mastuapsaugomieji veiksmai turėtų būti taikomi įvykus nagrinėjamoms avarijoms. Šiameavarijų pasekmių vertinime nėra detaliai vertinamas poveikius įvairių kitų projektiniųavarijų išmetimų, kurio poveikis būtų mažesnis nei pasirinktos projektinės avarijos, taippat jonizuojančios spinduliuotės šaltinio charakteristikos avarijos metu ir kitos detalės.Šie klausimai bus išsamiai įvertinti naujos AE saugos analizės ataskaitoje. PAVprocesui svarbiausiai parodyti kokios ribinės avarijos gali būti, koks jų galimas
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 498poveikis, kokius apsaugomuosius veiksmus ir kokiu mastu reikėtų taikyti. Apsaugomiejiveiksmai, kuriuos reikėtų taikyti nagrinėjamos projektinės ir sunkiosios avarijos atvejuaprašyti 10.4-3 lentelėje.Pagal HN 87:2002 (Valstybės žinios, 2003, Nr. 15-624; 2008, Nr. 35-1251) naujaiprojektuojamų ir statomų atominių elektrinių sauga turi užtikrinti, kad jaseksploatuojant ar nutraukiant jų eksploatavimą, projektinių avarijų metu gyventojųapšvitos dozė, nulemta vienos projektinės avarijos, būtų mažesnė negu apsaugomosiosveiklos taikymo lygis, taikomas apsaugomajam veiksmui – slėpimuisi, t. y. 10 mSv.Kaip jau buvo minėta aukščiau, ribinė projektinė avarija NAE yra LOCA. Sklaidosmodeliavimas ir dozės gyventojams vertinimas parodė, kad bendroji spinduliuotės dozė,netgi sukaupta per 50 metų, nesiekia 10 mSv.Gyventojų apsaugomieji veiksmai radiologinės ar branduolinės avarijos atveju yraaprašyti HN 99:2000 (Valstybės žinios, 2000, Nr. 57-1691). Apsaugomieji veiksmaiskirstomi į skubius ir ilgalaikius. Skubūs gyventojų apsaugomieji veiksmai taikomi ikiradionuklidų išmetimo į aplinką (tai yra laikotarpis, nuo avarijos, kuri gali sąlygotiišmetimus į aplinką, pradžios iki radionuklidų išmetimo į aplinką; ši fazė trunka nuopusvalandžio iki paros arba ilgiau) ir ankstyvojoje avarijos fazėje (tai laikotarpis nuoradionuklidų išmetimo į atmosferą pradžios iki išmetimo pabaigos; šios fazės trukmė -nuo valandos dalies iki kelių parų). Skubūs gyventojų apsaugomieji veiksmaiapibendrinti 10.4-1 lentelėje.
10.4-1 lent. Skubūs gyventojų apsaugomieji veiksmaiApsaugomasisveiksmasSlėpimasisJodo profilaktikaEvakavimasKvėpavimo takųapsaugaKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 499AprašymasSlėpimasis apsaugo gyventojus nuo išorinės apšvitos iš radioaktyviojodebesies, vidinės apšvitos nuo įkvepiamų radioaktyviųjų aerozolių beiradionuklidų patekimo ant atvirų kūno vietų, drabužių.Išvengtosios dozės dydis, nuo kurio reikia slėptis, yra ≥ 10 mSv ne ilgiaukaip dvi paras. Slėptis gali būti rekomenduojama ir esant mažesneiišvengtajai dozei bei trumpesnį laiką, ypač tada, kai gyventojus ruošiamasievakuoti.Slėptis gyventojams rekomenduojama visais atvejais, kai yra nustatytabendrosios avarijos klasė (iki radionuklidų išmetimo į aplinką), kaiprognozuojamos tokios apšvitos dozės, dėl kurių reikia taikyti skubiusapsaugomuosius veiksmus, ir atsižvelgiant į tokius operatyviuosiusapsaugomosios veiklos lygius:aplinkos dozės galia radioaktyviųjų medžiagų debesyje – (0.1 – 1) mSv/h;aplinkos dozės galia nuo radioaktyviųjų nusėdimų - ≥ 1 mSv/h;Jodo profilaktikos tikslas - išvengti nulemtųjų jonizuojančiosiosspinduliuotės sukeltų reiškinių: ūmaus radiacinio tiroidito, lėtinio limfocitiniotiroidito, hipotireozės, ir, kiek įmanoma, sumažinti skydliaukės apšvitosdozę siekiant išvengti atsitiktinių reiškinių - skydliaukės vėžio ir gėrybiniųnavikų.Jodo profilaktika rekomenduojama atsižvelgiant į šiuos operatyviuosiusapsaugomosios veiklos taikymo lygius:aplinkos dozės galia radioaktyviajame debesyje ≥ 0.1 mSv/h;plinkos dozės galia nuo radioaktyviųjų nusėdimų ≥ 1 μSv/h;dirvožemio paviršiaus radioaktyviojo užterštumo tankis I-131 radionuklidu– ≥ 10 kBq/m 2 (apribojama arba uždraudžiama vartoti užterštus maistoproduktus);dirvožemio paviršiaus radioaktyviojo užterštumo tankis I-131 radionuklidu– ≥ 2 kBq/m 2 (apribojama arba uždraudžiama vartoti pieną ir geriamąjįvandenį);savitasis I-131 radionuklido aktyvumas maisto produktuose ≥ 1 kBq/kg(apribojama arba uždraudžiama vartoti užterštus maisto produktus);tūrinis I-131 radionuklido aktyvumas piene ir geriamajame vandenyje ≥ 0.1kBq/kg (apribojama arba uždraudžiama vartoti pieną ir geriamąjįvandenį).Evakavimas yra skubus gyventojų apsaugomasis veiksmas, kuris turi būtiiš anksto planuojamas ir taikomas iki radioaktyviųjų medžiagų išmetimo įaplinką. Gyventojų evakavimas iš užterštos teritorijos gali būti taikomas irankstyvojoje avarijos fazėje po radionuklidų išmetimo.Išvengtosios dozės dydis, dėl kurio reikia evakuoti gyventojus, yra ≥ 50mSv ne ilgiau kaip vieną savaitę, tačiau galima evakuoti gyventojus esantišvengtosios dozės dydžiui mažesniam negu 50 mSv, taip pat didesniamnegu 50 mSv.Gyventojų evakavimas vykdomas atsižvelgiant į šiuos operatyviuosiusapsaugomosios veiklos taikymo lygius:aplinkos dozės galia radioaktyviųjų medžiagų debesyje ≥ 1 mSv/h;aplinkos dozės galia nuo radioaktyviųjų nusėdimų ≥ 1 mSv/h.Gyventojų evakavimas rekomenduojamas, kai viršijamas bent vienasoperatyvusis apsaugomosios veiklos lygis.Ankstyvojoje avarijos fazėje gyventojams, kurie radioaktyviojo debesiespraslinkimo metu yra atvirame ore, rekomenduojama kvėpavimo takųapsauga. Taip sumažinama įkvėptų radioaktyviųjų aerozolių ir jodoradionuklidų sąlygota vidinė apšvita.Kvėpavimo takų apsaugai naudojami specialūs respiratoriai. Jų neturint,gali būti naudojamos medžiaginės apsaugos priemonės.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 500ApsaugomasisveiksmasMaisto produktų,geriamojovandens beipašarų apsaugaŽmonių ir rūbųdeaktyvavimasAprašymasUžterštų maisto produktų ir geriamojo vandens vartojimo apribojimas arbauždraudimas yra svarbūs apsaugomieji veiksmai ankstyvojoje(radioaktyviųjų medžiagų išmetimo) ir vėlyvojoje avarijos fazėse.Atsižvelgiant į avarijos klasę, prognozuojamą avarijos mastą,radioaktyviojo debesies judėjimo kryptį, gyventojai perspėjami nevalgytiatvirame lauke augančių lapinių daržovių, vaisių, uogų, negerti neuždengtųšachtinių šulinių vandens, o ganiavos metu negerti pieno 100 km spinduliu2-3 savaites.Nustačius aplinkos dozės galią nuo radioaktyviųjų nusėdimų ≥ 1 μSv/h,uždraudžiamas arba apribojamas potencialiai užterštų maisto produktųvartojimas. Šis operatyvusis apsaugomosios veiklos lygis rodo, kad dozėsgalia nuo radioaktyviųjų iškritų pirmomis dienomis po avarijos viršijagamtinės jonizuojančiosios spinduliuotės foną, o maisto produktųradioaktyvusis užterštumas tokiais atvejais gali viršyti didžiausią leidžiamąradionuklidų aktyvumą.Dėl dirvožemio radioaktyviojo užterštumo tankio I-131 radionuklidu, 2-7dienas po bendrosios atominės elektrinės avarijos draudžiama vartotiproduktus, kurių paviršius gali būti užterštas, taip pat gerti pieną, jeigugyvuliai ganėsi užterštose pievose. Esant dirvožemio užterštumo tankiui I-131 radionuklidu ≥ 10 kBq/m2, draudžiama vartoti jais užterštus maistoproduktus, o ≥ 2 kBq/m2 - pieną ir geriamąjį vandenį. Draudimas galioja,kol bus nustatytas maisto produktų, pieno ir geriamojo vandens bandiniųsavitasis ar tūrinis aktyvumas.Dėl dirvožemio radioaktyviojo užterštumo tankio Cs-137 radionuklidu, 2-7dienas po bendrosios atominės elektrinės avarijos draudžiama vartotiproduktus, kurie yra užteršti minėtais radionuklidais, taip pat gerti pieną,jeigu gyvuliai ganėsi užterštose pievose. Jei dirvožemio užterštumo tankisCs-137 radionuklidu ≥ 2 kBq/m2, draudžiama vartoti užterštus maistoproduktus, o ≥ 10 kBq/m2 - pieną ir geriamąjį vandenį. Draudimas galioja,kol bus nustatytas maisto produktų, pieno ir geriamojo vandens bandiniųsavitasis ar tūrinis aktyvumas.Pirmąsias 1-2 savaites po bendrosios atominės elektrinės avarijosdraudžiama arba ribojama vartoti užterštus maisto produktus, esant I-131Iradionuklido savitajam aktyvumui juose ≥ 1 kBq/kg, o pieną ir geriamąjįvandenį - esant tūriniam aktyvumui ≥ 0,1 kBq/l.Pirmąsias 1-2 savaites po bendrosios atominės elektrinės avarijosdraudžiama arba ribojama vartoti maisto produktus, esant Cs-137radionuklido savitajam aktyvumui juose ≥ 0,2 kBq/kg, o pieną ir geriamąjįvandenį - esant tūriniam aktyvumui ≥ 0,3 kBq/l.Deaktyvavimas – tai radionuklidų šalinimas nuo žmogaus kūno, aprangosir kitų objektų bei žemės paviršiaus. Žmonių, kurie gali būti apšvitinti išpraslenkančio radioaktyviojo debesies ir dėl radionuklidų, patekusių antatvirų kūno vietų, drabužių, ir nusėdimų ant žemės paviršiaus,deaktyvavimas atliekamas deaktyvavimo punktuose, kurie gali būti tarpiniųgyventojų evakavimo punktų sudėtinė <strong>dalis</strong>, taip pat gali būti panaudotimobilūs deaktyvavimo punktai.Deaktyvavimo punkto uždaviniai:priimti ir registruoti iš užterštos teritorijos atvežtus gyventojus;nustatyti asmenų, drabužių, daiktų radioaktyvųjį užterštumą;deaktyvuoti žmones ir kontroliuoti deaktyvavimo efektyvumą;vertinti viso kūno ir atskirų organų apšvitą, nustatyti į organizmąpatekusius radionuklidus;surinkti užterštus drabužius ir asmeninius daiktus, siųsti juos į skalbyklas,valymo įmones ar laidoti;prireikus suteikti medicininę pagalbą arba medicininius tyrimus.Ilgalaikiai apsaugomieji veiksmai yra taikomi vėlyvojoje avarijos fazėje (tai laikotarpispo atominės elektrinės avarijos, kuris tęsiasi tol, kol atsisakoma apsaugos priemonių;
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 501priklausomai nuo atominės elektrinės avarijos masto gali trukti keletą ir dar daugiaumetų). Ilgalaikiais apsaugomaisiais veiksmais siekiama sumažinti arba išvengtiatsitiktinių jonizuojančiosios spinduliuotės sukeltų reiškinių (vėžio ir paveldimųjųreiškinių), taip pat apsaugoti nuo ilgalaikės apšvitos sukeltų nulemtųjų jonizuojančiosiosspinduliuotės reiškinių. Ilgalaikiai apsaugomieji veiksmai apibendrinti 10.4-2 lentelėje.10.4-2 lent. Ilgalaikiai apsaugomieji veiksmaiApsaugomasisveiksmasLaikinas žmoniųperkėlimasNuolatinisžmoniųiškeldinimasAplinkosdeaktyvavimasAtkuriamosiospriemonėsžemės ūkyjeAprašymasLaikinas gyventojų perkėlimas - tai organizuotas ir suderintas žmoniųiškėlimas iš avarijos pakenktos zonos ilgesniam, bet ribotam laikui (nuo keliųmėnesių iki metų), siekiant apsaugoti nuo paviršiaus radioaktyviųjųnusėdimų išorinės apšvitos ir pakartotinai pakeltų į orą (resuspenduotų)radioaktyviųjų dalelių inhaliacijos (vidinės apšvitos).Gyventojai laikinai perkeliami iš užterštos teritorijos, kad būtų išvengtadidesnės kaip 30 mSv apšvitos dozės per vieną mėnesį.Gyventojai laikinai perkeliami esant paviršiaus radioaktyviųjų nusėdimųdozės galiai ≥ 0,2 mSv/h. Dozės galia ≥ 0,2 mSv/h atvirame lauke atitinka 30mSv išvengtąją dozę, kurią žmogus gautų per 30 d. nuo paviršiausradioaktyviųjų iškritų, įvertinant tai, kad dėl buvimo namuose apšvitasumažėja 50 %.Jeigu išvengtoji dozė kitą mėnesį yra mažesnė už 10 mSv, gyventojai išlaikino perkėlimo vietų grąžinami atgal. Gyventojų laikino perkėlimo metuvykdomos atstatomosios priemonės - deaktyvuojama gyvenamoji aplinka(žemė, pastatai, keliai ir kt.).Nuolatinis gyventojų iškeldinimas iš užterštos teritorijos organizuojamassiekiant išvengti 1 Sv dozės, kurią žmogus gautų per visą gyvenimą.Vėlyvojoje avarijos fazėje rekomenduojamos šios aplinkos deaktyvavimopriemonės:Deaktyvuoti žemę, taikant įvairaus gylio arimą.Pašalinti užterštą dirvos sluoksnį (5-10) cm.Žemės ūkio atkuriamųjų priemonių pagrindinis principas yra tam tikrųmedžiagų, pvz. ežerų dumblo nuosėdų, kalio trąšų, aliuminio silikatų,organinių, fosfatinių trąšų ir kt. naudojimas, kurios sumažina augalų cezio irstroncio radionuklidų įsisavinimą.Taip pat yra rekomenduojama taikyti sėjomainą, auginti mažiau cezio irstroncio radionuklidų kaupiančias kultūras; vietoj smulkių galvijų (avių, ožkų)auginti stambius raguočius, nes cezio radionuklidų avių ir ožkų piene irmėsoje gali būti 2-5 kartus daugiau negu karvių; ir kitas atkuriamąsiaspriemones.Remiantis avarinių išmetimų sklaidos modeliavimo rezultatais (žr. 10.3 poskyrį),apsaugomieji veiksmai, kurių gali prireikti naujoje AE įvykus projektinei avarijai sušilumnešio praradimo ir sunkiajai avarijai, aprašyti 10.4-3 lentelėje. Reikia pažymėti,kad modeliavimas atliktas 98 % tikėtinų nusėdimo ir dozių pagrindu. Tai reiškia, kadavarijos atveju pateiktos vertės gali būti viršytos kai kuriose vietose tik su 2 % tikimybe.Todėl apšvitos ir nusėdimų poveikis avarijos metu gali būti mažesnis nei pateiktasšiame vertinime. Taip pat reikia pažymėti, kad gauti modeliavimo rezultatai priklausonuo vietos sąlygų (žr. 10.3 poskyryje pateiktus rezultatų žemėlapius). Remiantis šiaisargumentais, galima teigti, kad apsaugomųjų veiksmų mastas gali ir nebūti toks dideliskaip kad yra pateiktas 10.4-3 lentelėje. Be to, kaip matyti iš skaičiavimų, poveikis nėratolygiai pasiskirstęs aplinkui naujos AE vietą, jis priklauso nuo to, kokiosmeteorologinės sąlygos bus ir kaip sklis radioaktyvusis debesis.Reikia pažymėti, kad dozės, sukauptos avarijos įvykio metu (dozė dėl spinduliuotės išradioaktyviojo debesies, dozė odai ir t.t.), turėtų būti aiškiai atskirtos nuo dozės galių,tokių kaip spinduliuotės nuo žemės paviršiaus sąlygojamos dozės galia, suminė išorinės
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 502dozės galia ir t.t. Esminis šių parametrų skirtumas yra tas, kad, pvz., radioaktyviojodebesies sąlygojama dozė gaunama tik paties avarijos įvykio metu – t.y. per 2 dienųarba 32 dienų laikotarpį atitinkamai SA ir LOCA atveju. Kai pagrindinis įvykis baigiasi,baigiasi ir dozės kaupimasis, nes radioaktyvusis debesis būna nuneštas arba nusėdęs.Priešingai, dozės, kurias sąlygoja nusėdęs radioaktyvumas – dozė dėl spinduliuotės nuožemės paviršiaus, dozė dėl užterštų radionuklidais maisto produktų ir geriamojovandens vartojimo ir t.t. – iš esmės yra ilgalaikės, ir avarijos įvykio pabaigoje nusistovitik jų kaupimosi sparta. Esant tokiai spartai (atėmus radioaktyvųjį skilimą bei aplinkossavaiminį ir priverstinį apsivalymą), kaupimasis tęsiasi ilgą laikotarpį.10.4-3 lent. Apsaugomieji veiksmai LOCA ir sunkiosios avarijos atvejuApsaugomasisveiksmasSlėpimasisJodoprofilaktikaEvakavimasKriterijus LOCA Sunkioji avarijaAplinkos dozėsgalia debesyje:(0.1 – 1) mSv/h;Aplinkos dozėsgalia nuonusėdimų: ≥ 1mSv/hAplinkos dozėsgalia debesyje:≥ 0.1 mSv/h;Aplinkos dozėsgalia nuonusėdimų: ≥ 1μSv/h;I-131 nusėdimas:≥ 2 kBq/m 2 .Išvengtoji dozė: ≥50 mSv;Aplinkos dozėsgalia debesyje: ≥1 mSv/h;Aplinkos dozėsgalia nuonusėdimų: ≥ 1mSv/h.Maksimali apskaičiuotadozė debesyje per visąLOCA trukmę (32 paras)lygi 3,1E-05 mSv.Maksimali apskaičiuotadozės galia nuo nusėdimųlygi 9,2E-05 mSv/h.Maksimaliai apskaičiuotosdozės reikšmės yra arti AE(iki 10 km).LOCA atveju slėpimasisnėra būtinas.Maksimali apskaičiuotadozė debesyje per visąLOCA trukmę (32 paras)lygi 3,1E-05 mSv.Maksimali apskaičiuotadozės galia nuo nusėdimųlygi 9,2E-02 μSv/h.Maksimalus apskaičiuotas(10-15 km atstumu nuo AE)I-131 nusėdimas lygus 41,2kBq/m 2 .Pagal I-131 nusėdimokriterijų, LOCA atveju jodoprofilaktiką reikėtų taikytigyventojams gyvenantiems10-15 km atstumu nuo AE.Išvengtoji dozė yramažesnė nei 50 mSv.Maksimali apskaičiuotadozė debesyje per visąLOCA trukmę (32 paras)lygi 3,1E-05 mSv.Maksimali apskaičiuotadozės galia nuo nusėdimųlygi 9,2E-05 mSv/h.LOCA atveju evakavimasnėra būtinas.Maksimali apskaičiuotaaplinkos dozė debesyje pervisą sunkiosios avarijostrukmę (2 paras) lygi 6,2E-05 mSv.Maksimali apskaičiuotadozės galia nuo nusėdimųlygi 0,01 mSv/h.Maksimaliai apskaičiuotosdozės reikšmės yra arti AE(iki 10 km).Sunkiosios avarijos atvejuslėpimasis nėra būtinas.Maksimali apskaičiuotaaplinkos dozė debesyje pervisą sunkiosios avarijostrukmę (2 paras) lygi 6,2E-05 mSv.Maksimali apskaičiuotadozės galia nuo nusėdimųlygi 10 μSv/h.Maksimalus apskaičiuotasI-131 nusėdimas lygus1272,0 kBq/m 2 .Pagal I-131 nusėdimokriterijų, sunkiosios avarijosatveju jodo profilaktikąreikėtų taikyti gyventojamsgyvenantiems 250-600 kmatstumu nuo AE.Išvengtoji dozė yramažesnė nei 50 mSv.Maksimali apskaičiuotaaplinkos dozė debesyje pervisą sunkiosios avarijostrukmę (2 paras) lygi 6,2E-05 mSv.Maksimali apskaičiuotadozės galia nuo nusėdimųlygi 0,01 mSv/h.Sunkiosios avarijos atvejuevakavimas nėra būtinas.
ApsaugomasisveiksmasMaistoproduktų,geriamojovandens beipašarųapsaugaLaikinasžmoniųperkėlimasNuolatinisžmoniųiškeldinimasKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 503Kriterijus LOCA Sunkioji avarijaAplinkos dozėsgalia nuonusėdimų: ≥ 1μSv/h;I-131 nusėdimas:≥ 10 kBq/m 2(maisto produktųuždraudimas);I-131 nusėdimas:≥ 2 kBq/m 2 (pienoir geriamojovandensuždraudimas);Cs-137nusėdimas: ≥ 2kBq/m 2 (maistoproduktųuždraudimas);Cs-137nusėdimas: ≥ 10kBq/m 2 (pieno irgeriamojovandensuždraudimas).30 mSv permėnesį;Aplinkos dozėsgalia nuonusėdimų: ≥ 0.2mSv/h (po 2-30parų nuoavarijos)Dozė per visągyvenimą: > 1Sv.Maksimali apskaičiuotadozės galia nuo nusėdimųlygi 9,2E-02 μSv/h.Maksimalus apskaičiuotasI-131 ir Cs-137 nusėdimasyra atitinkamai lygus 41,2 ir4,3 kBq/m 2 .Pagal I-131 nusėdimokriterijų, maisto produktųvartojimas turėtų būtiuždraustas 10-15 kmatstumu nuo AE; pieno irgeriamojo vandens – 30-35km atstumu nuo AE.Pagal Cs-137 nusėdimokriterijų, maisto produktųvartojimas turėtų būtiuždraustas ~5 km atstumunuo AE.Išorinės apšvitos dozėsgalia lygi 1,0E-04 mSv/h.Per mėnesį gauta dozė buslygi 0,074 mSv.Maksimali apskaičiuotadozės galia nuo nusėdimųlygi 9,2E-05 mSv/h.LOCA atveju laikinasžmonių perkėlimas nėrabūtinas.Maksimali apskaičiuotadozė per visą gyvenimą lygi3,44 mSv.LOCA atveju nuolatinisžmonių iškeldinimas nėrabūtinas.Maksimali apskaičiuotadozės galia nuo nusėdimųlygi 10 μSv/h.Maksimalus apskaičiuotasI-131 ir Cs-137 nusėdimasyra atitinkamai lygus 1272,0ir 143,8 kBq/m 2 .Pagal I-131 nusėdimokriterijų, maisto produktųvartojimas turėtų būtiuždraustas 100-250 kmatstumu nuo AE; pieno irgeriamojo vandens – 200-600 km atstumu nuo AE.Pagal Cs-137 nusėdimokriterijų, maisto produktųvartojimas turėtų būtiuždraustas 50-100 kmatstumu nuo AE; pieno irgeriamojo vandens – 20-50km atstumu nuo AE.Išorinės apšvitos dozėsgalia lygi 0.018 mSv/h. Permėnesį gauta dozė bus lygi13.4 mSv.Maksimali apskaičiuotadozės galia nuo nusėdimųlygi 0,01 mSv/h.Sunkiosios avarijos atvejulaikinas žmonių perkėlimasnėra būtinas.Maksimali apskaičiuotadozė per visą gyvenimą lygi117 mSv.Sunkiosios avarijos atvejunuolatinis žmoniųiškeldinimas nėra būtinas.Pagrindiniai apsaugomieji veiksmai LOCA ir sunkiosios avarijos atveju yra jodoprofilaktika bei užterštų maisto produktų ir geriamojo vandens vartojimo apribojimasarba uždraudimas. Projektinės avarijos su šilumnešio praradimu (LOCA) atvejuteritorija, kurioje reikėtų taikyti apsaugomuosius veiksmus yra žymiai mažesnė (iki 35km atstumu nuo AE) palyginus su teritorija sunkiosios avarijos atveju (iki 600 km).Reikia pažymėti, kad didžiausius atstumus, kuriuose reikia taikyti apsaugomuosiusveiksmus, sąlygoja I-131 nusėdimas. Tačiau jodo profilaktika bei užterštų maistoproduktų ir geriamojo vandens vartojimo apribojimas arba uždraudimas yra laikini, nesI-131 pusėjimo trukmė yra 8 dienos, todėl nusėdusio I-131 aktyvumas sparčiai mažėja.Cs-137 aktyvumas mažesnis nei I-131, todėl pagal Cs-137 nusėdimo kriterijų, teritorijų,kuriuose taikomas užterštų maisto produktų ir geriamojo vandens vartojimo apribojimasarba uždraudimas, dydis mažesnis (iki 5 km LOCA atveju ir iki 100 km sunkiosiosavarijos atveju), tačiau Cs-137 pusėjimo trukmė 30 metų, todėl apsaugomieji veiksmaiyra ilgalaikiai.
10.5 AVARINIS PASIRENGIMAS IR AVARIJŲ LIKVIDAVIMASKonsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 504Įgyvendintos avarinio reagavimo priemonės atominėse elektrinėse reiškia, kad yranumatytos reikiamos priemonės reaguoti į avarinę situaciją. Siekiant sumažinti avarijospasekmes gyventojams, atominė elektrinė ir gelbėjimo tarnyba išlaiko avarinę parengtį.Esant radiacinio pavojaus situacijai, įgyvendinami civilinės saugos veiksmai.Branduolinę energetiką reglamentuojantys teisės aktai nustato reikalavimus civilineisaugai, gelbėjimo bei avarinio reagavimo veiksmams.Avarinė parengtis apima platų spektrą avarinio reagavimo priemonių skirtingiemsincidentams ir avarijoms. Elektrinė turės savo avarinę organizaciją, sudarytą iš jėgainėsdarbuotojų. Jie bus mokomi atlikti pareigas, iš anksto apibrėžtas avariniame plane, kaipnurodoma jėgainės saugos analizėje. Šios grupės tikslai apima gelbėjimo ir kitų skubiųveiksmų organizavimą bei įgyvendinimą (susidorojimo su avarijos pasekmėmis <strong>dalis</strong>),paramos priemonių, skirtų sustiprinti jėgainės saugą avarinėse situacijose, plėtrai irįdiegimui teikimą bei avarinio reagavimo vadovybės ir pajėgų mokymą. Techninęįrangą sudaro apsaugotas avarinis centras aikštelėje, kompiuterizuota radiaciniomonitoringo sistema ir vietinio informavimo sistema.Organizacija turi būti aprūpinta atitinkamomis patalpomis, ryšio kanalais ir įranga, kadgalėtų dirbti bet kokio incidento ar avarijos atveju. Numatytą įrangą sudaro atitinkamispinduliuotės matavimo prietaisai aikštelės bei draudžiamosios zonos (šiuo metu 3 kmspindulio teritorija aplink Ignalinos AE; bus patvirtinta, kai bus pasirinkta naujosiosjėgainės konstrukcija) monitoringui.Supaprastinta Ignalinos AE dabartinė avarinio informavimo bei ryšio sistemos schemapateikta 10.5-1 pav. Tikėtina, kad panaši sistema bus įdiegta ir naujojoje AE.10.5-1 pav. Ignalinos AE darbuotojų ir gyventojų informavimo sistemos skeletinėschema (Ignalinos atominės elektrinės vadovas, Baltijos jūros šalių avarinėsparengties organizacijoms. Kaunas, Lietuvos energetikos institutas, 1997.)Įvykus avarijai, būtent avarinės organizacijos privalo padaryti būtinus pranešimus irperduoti pavojaus signalus bei imtis veiksmų situacijų valdymui. Dabartinė avarinioinformavimo sistema Ignalinoje apima (IAE vadovas, 1997):• jėgainės darbuotojų informavimą;
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 505• <strong>Visagino</strong> m. gyventojų ir gretimų rajonų administracijos įstaigų informavimą;• tiesioginį telefono ryšį su Civilinės saugos departamentu Vilniuje bei Lietuvosenergetinės sistemos valdymo centru;• INMARSAT palydovinio ryšio sistemą, įrengtą VATESI skyriuje jėgainėsadministraciniame pastate, skirtą Švedijos įstaigoms informuoti: Radiacinėssaugos institutą, Švedijos atominės energetikos inspekciją ir Švedijosmeteorologijos institutą.Darbuotojų informavimo sistemą sudaro (IAE vadovas, 1997):• vienpusis garsiakalbių ryšio tinklas, kurį sudaro garsiakalbiai, įtaisyti reaktoriauspastatuose ir aikštelėje;• laidinis perdavimo tinklas, kurį sudaro radijo centras ir radijo imtuvai;• konferencijų salė, turinti ryšį su jėgainės administracija;• avarinės sirenos, įtaisytos jėgainės blokuose ir aikštelėje.Avarinio reagavimo planas būtų įgyvendinamas avarijos metu arba pripažinus, kadjėgainėje gali rutuliotis rimta problema. Priemonės, reikalingos avarijos metu, ircivilinės saugos veiksmai bus aprašyti avariniame plane. Planas skirtas apsaugotidarbuotojus bei apriboti ir sušvelninti pasekmes radiacinės avarijos atominėjeelektrinėje atveju. Pagrindiniame dokumente yra instrukcija, kaip organizuotitechninius, medicininius, evakuacijos bei kitus veiksmus, kurių gali reikėti. Šis planasgalioja visam aikštelėje esančiam personalui, priešgaisrinės apsaugos darbuotojams,apsaugininkams bei komandiruotiems asmenims.Avarinės situacijos yra skirstomos į tris tipus, priklausomai nuo rimtumo ir galimybėsjas kontroliuoti: avarinė parengtis, aikštelės avarija ir bendroji avarija. Kiekvienosatveju taikomi atitinkami veiksmai, priklausomai nuo situacijos pobūdžio ir apimties.Avarinės parengties metu jėgainės saugos lygis būna nepažeistas, tačiau operatoriai galilaikyti ar pripažinti, kad yra galimybė, jog situacija pablogės, todėl jie gali imtisprevencinių ar vietinių atsargumo priemonių. Parengtis aktyvuojama, sukvietusatsakingą grupę į avarinį operatorių centrą. Apie situaciją taip pat pranešama VATESI irvietinei gelbėtojų tarnybai.Aikštelės avarijos metu sauga jau būna pablogėjusi arba jai iškilęs neišvengiamaspablogėjimo pavojus tiek, kad radiacinė grėsmė yra laikoma galima. Avarinėorganizacija pilnai pasirengusi tam atvejui, jei įvykis peraugtų į bendrą avariją(aktyviosios zonos pažeidimą, radioaktyviųjų medžiagų išlakas ar per didelį radiacinįpavojų). VATESI įspėjama, vietinė gelbėjimo tarnyba informuojama.Bendrosios avarijos metu susidaro reali ar faktinė radioaktyviųjų išmetimų rizika, o taireikalauja civilinės saugos veiksmų. Avarinė organizacija pilnai pasirengusi, jipasiruošusi neatidėliojant įgyvendinti apsaugomuosius veiksmus. VATESI ir vietinėgelbėjimo tarnyba nedelsiant įspėjama.Ignalinos atominė elektrinė ir naujosios jėgainės aikštelė yra už 6 km nuo <strong>Visagino</strong>miesto, kuriame gyvena 32 600 gyventojų. Dabar galiojantis avarinis planas leidžiainformuoti gyventojus apie avariją per nuotolinio valdymo ryšio sistemą. Tai apimagarsiakalbių ryšio tinklą ir avarines įspėjančias sirenas. Avariniame plane nenumatytasslėpimasis. Tačiau yra numatyti tokie veiksmai: pranešimas miesto gyventojams,patariantis likti patalpų viduje ir uždaryti visus langus ir duris, jodo tablečių skyrimas,evakuacija į teritoriją, virš kurios nepraeina radioaktyvusis vėjo nešamas debesis beimaisto produktų ir vandens tiekimo kontrolė.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 506Pirmosiomis avarijos stadijomis yra svarbu apsisaugoti nuo spinduliuotės iš išmetimųdebesies bei išvengti spinduliuotės dozės, įkvėpus radioaktyviųjų medžiagų. Evakuacijayra efektyviausia apsaugos forma, tačiau daugelyje avarijų spinduliuotės dozė yrapakankamai sumažinama pastato sudaromos apsaugos (t.y. ekranavimo) dėka.Vartojant jodo tabletes skydliaukė gali būti apsaugota nuo radioaktyviojo jodo. Taiužtikrina, kad skydliaukė yra užpildyta stabiliuoju jodu, todėl į kūną susigeria nedidelisradioaktyviojo jodo kiekis.Spinduliuotės dozė, kurią tiesiogiai sąlygoja nusėdimai ir dulkės, gali būt ženkliaisumažinta, laikinai iškėlus gyventojus iš užterštos zonos, bei po to atlikus, jei taireikalinga ar įmanoma, vietinį žemės paviršiaus ir pastatų valymą (deaktyvavimą).Judėjimo apribojimas gali būti įdiegtas, siekiant kontroliuoti patekimą į užterštą zoną,išskyrus būtinų avarinių veiksmų metu. Jeigu reikia ir jei tai įmanoma, evakuacijavykdoma prieš tai, kai radioaktyvusis debesis pasiekia zoną. Atsižvelgiant į vėjo kryptį,parengiama keletas evakuacijos kelių. Gyventojai būtų evakuojami visuomeniniu ardarbuotojų transportu į tarpinius evakuacijos punktus, kuriuos kontroliuoja savivaldybiųnepaprastųjų situacijų komisijos. Šie punktai įkuriami tam, kad būtų galima kontroliuotiišvykimą iš užterštos teritorijos bei atvykimą į ją, vykdyti žmonių, gyvūnų ir transportopriemonių radiometrinę kontrolę, užtikrinti reikiamą medicinos pagalbą, vykdytižmonių sanitarinį apdorojimą bei technikos deaktyvavimą.Jodo tablečių vartojimas, gyventojų evakuacija ir judėjimo apribojimas gali efektyviaisumažinti didžiausią spinduliuotės dozę, sąlygojamą avarijos. Tokie apribojimaireikalingi tik artimoje atominės elektrinės aplinkoje ir apima tik nedidelę teritoriją.Toliau nuo užterštos zonos dozė bus tokia maža, kad jokių ilgalaikių judėjimoapribojimų nebus numatoma.Naminių ir fermų gyvūnų apsauga (laikant juos patalpose ir apsaugant pašarus) galisumažinti spinduliuotės dozę maisto produktuose. Iškritų atveju bus pateiktosinstrukcijos paruošti kaip įmanoma švaresnius pašarus ir išsaugoti švarų vandenį.Maisto ir vandens tiekimo kontrolė yra labai svarbi įvykus didelėms avarinėmsradioaktyviųjų medžiagų išlakoms į aplinką. Kai kurie maisto produktai gali būtiuždrausti. Didžiausi leidžiami radioaktyviojo užterštumo lygiai maisto produktuosepateikti Lietuvos higienos normoje HN 99:2000.Plataus masto civilinės saugos veiksmai reikalingi tik sunkiosios avarijos metu, INES 6lygio ar sunkesnės avarijos metu. Kaimyninių šalių (Latvijos, Baltarusijos ir RusijosKaliningrado srities) civilinės saugos struktūras apie avariją informuotų Civilinėssaugos departamentas, naudodamas tarpvalstybines ryšio priemones, o Latvijos irBaltarusijos civilines saugos struktūras – ir per atominės elektrinės vietinę įspėjimozoną (aptarnaujančią 30 km spindulio teritoriją aplink Ignalinos AE, kuri turėtų būtipatvirtinta ir naujajai elektrinei, tačiau, pritarus atitinkamoms reguliuojančiomsįstaigoms, gali būti sumažinta).Jeigu įvyktų radioaktyviųjų medžiagų išmetimas už aikštelės ribų, Aplinkos ministerijapirmiausia informaciją apie branduolinę avariją turi pateikti VATESI. Tada VATESIperduoda informaciją apie avariją TATENA ir kaimyninėms šalims, nurodydama:avarijos laiką, tikslią vietą ir pobūdį, galimas ar nustatytas avarijos priežastis, bendrąsiasišmetimų į aplinką charakteristikas bei radioaktyviųjų medžiagų išmetimų ypatybes,sudėtį ir aukštį. Branduolinės avarijos atveju Civilinės saugos departamentas pateiksinformaciją apie avariją savivaldybių civilinės saugos poskyriams per automatinęvaldymo ir informavimo sistemą.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 507<strong>Visagino</strong> gyventojai, tarp jų ir elektrinės darbuotojai, būtų evakuoti Vyriausybėsnutarimu pagal Civilinės saugos departamento planą. Naujosios atominės elektrinėsblokas neįneš jokių pokyčių į esamus regiono civilinės saugos veiksmus.Civilinės saugos departamentas organizuoja radiacinį monitoringą. Pastovispinduliuotės lygio monitoringo sistema šiuo metu yra naudojama Ignalinos aikštelėjebei aplink ją. Spinduliuotės lygių pokyčiai Lietuvoje, kuriuos sukelia radioaktyviųjųmedžiagų perkėlimas iš kitų šalių arba avarijos Ignalinos aikštelėje sąlygoti išmetimai įatmosferą, gali būti kontroliuojami ir sekami.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 50811 POVEIKIO APLINKAI VERTINIMO PROBLEMOS IR NEAPIBRĖŽTUMAIVertinimo metu kiek įmanoma išsamiau buvo identifikuoti galimi neapibrėžtumųveiksniai arba praktiniai sunkumai, su kuriais buvo susidurta PAV ataskaitos rengimometu, bei buvo atsižvelgta į jų pasekmes poveikio <strong>vertinimo</strong> rezultatų patikimumui.Identifikuoti neapibrėžtumai bei sunkumai ir jų pasekmės aprašyti atitinkamuose 7 ir 10skyrių poskyriuose.Turimuose duomenyse apie aplinką bei poveikių vertinime visada būna apibendrinimųir prielaidų. Šioje NAE projekto stadijoje, pvz., techniniai duomenys vis dar yrapreliminarūs ir nepilni, todėl jie sąlygoja aukščiau paminėtų apibendrinimų ir prielaidųporeikį.Riboti duomenų apie Baltarusijos regioną kiekiai tam tikrose <strong>vertinimo</strong> darbo dalysesukėlė sunkumų. Iš Baltarusijos buvo gauta informacija tik apie atliekamą radiologinįmonitoringą, nors per Lietuvos Respublikos aplinkos apsaugos ministeriją buvo pateiktioficialūs prašymai ir kitai informacijai gauti.Buvo susidurta su kai kuriais sunkumais, bandant surinkti pakankamai patikimusnaujausius duomenis apie Drūkšių ežero hidrologiją bei Prorvos upės ir kitų Baltarusijosupių hidrologiją. Pavyzdžiui, nėra realių nuotėkio iš Drūkšių ežero matavimo duomenų.Ekstrapoliuojant esamus matavimų duomenis, sudaromi vertinimui reikalingihidrologiniai duomenys nėra pakankamai tikslūs. Patikimų, pakankamų ir tiksliųduomenų trūkumas sąlygoja tam tikrus neapibrėžtumus poveikio vertinime.Todėl PAV ataskaitoje pateikti aušinamo vandens modeliavimo rezultatai turėtų būtilaikomi preliminarias.Lietuvos teisės aktai nereglamentuoja išmetimų sunkiosios avarijos atveju. Todėlpoveikio <strong>aplinkai</strong> vertinimui naudojama didžiausias leistinas radioaktyviųjų medžiagųišmetimas sunkiosios avarijos atveju (100 TBq Cs-137 išmetimas į orą), nustatytasSuomijos teisės aktuose.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 50912 NUORODOS1 skyriusEuropos Komisija, 2007. „Europos energetikos politika“. Komisijos biuletenis EuroposTarybai ir Europos Parlamentui. Europos Sąjungos Komisija, 2007 m. sausio 10 d.[http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/site/fi/com/2007/ com2007_0001fi01.pdf] (2008kovo 3 d.).Europos Komisija, 2008. Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai dėlskatinimo naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių. Briuselis, 2008.01.23,COM(2008) 19 final, 2008/0016 (COD) [http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0019:FIN:EN:PDF].Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimo tarnyba, 2007. IAE 1 bloko eksploatavimonutraukimo projektas kuro iškrovimo fazei. <strong>Poveikio</strong> <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> <strong>ataskaita</strong>(U1DPO PAVA). Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimo tarnyba, A1.4/ED/B4/0006,7 leidimas, 2007.Ignalinos atominė elektrinė, 2003. Ignalinos AE, Turbinų salė. Eksploatacija;Hidrotechninių konstrukcijų techninis aprašymas.Lietuvos Respublikos Vyriausybės 2008 m. gegužės 7 d. nutarimas Nr. 442 „DėlLietuvos Respublikos Vyriausybės 2003 m. gruodžio 9 d. nutarimo Nr. 1568 „DėlLietuvos Respublikos teritorijos bendrojo plano įgyvendinimo priemonių planopatvirtinimo“ papildymo. Valstybės žinios, 2008, Nr. 55-2080.NUKEM Technologies GmbH ir LEI, 2008. Ignalinos AE naujojo kietųjų atliekųtvarkymo ir saugojimo komplekso PAV <strong>ataskaita</strong>. NUKEM Technologies GmbH ir LEI,14-780.6.7/EIAR/R:5, 2008.2 skyriusKonvencija dėl poveikio <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> tarpvalstybiniame kontekste (ESPOO,1991). Ratifikuota nuo 1999-10-07. Valstybės žinios, 1999, Nr. 92-2688.Planų ir programų strateginio pasekmių <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> tvarkos aprašas. PatvirtintaLRV 2004 m. rugpjūčio 18 d. nutarimu Nr. 967.Planuojamos ūkinės veiklos poveikio <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> įstatymo pakeitimo įstatymasNr. X-258. Valstybės žinios, 2005, Nr. 84-3105.Visuomenės informavimo ir dalyvavimo planuojamos ūkinės veiklos poveikio <strong>aplinkai</strong><strong>vertinimo</strong> procese tvarkos aprašas. Patvirtinta LR aplinkos ministro 2005 m. liepos 15 d.įsakymu Nr. D1-370. Valstybės žinios 2005, Nr. 93-3472.3 skyriusPlanuojamos ūkinės veiklos poveikio <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> įstatymo pakeitimo įstatymasNr. X-258. Valstybės žinios, 2005, Nr. 84-3105.Visuomenės informavimo ir dalyvavimo planuojamos ūkinės veiklos poveikio <strong>aplinkai</strong><strong>vertinimo</strong> procese tvarkos aprašas. Patvirtinta LR aplinkos ministro 2005 m. liepos 15 d.įsakymu Nr. D1-370. Valstybės žinios 2005, Nr. 93-3472.4 skyriusMessner & Strubegger (1995); Riahi & Roehrl (2000). MESSAGE – Model for EnergySupply Strategy Alternatives and their General Environmental Impact. InternationalInstitute for Applied Systems Analysis (IIASA), Austria.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 510Nacionalinė energetikos strategija. Patvirtinta Lietuvos Respublikos Seimo 2007 m.sausio 18 d. nutarimu Nr. X-1046. Valstybės žinios, 2007, Nr. 11-430.5 skyriusAP1000 informacinis biuletenis. www.energetics.com/pdfs/nuclear/ap1000.pdf.ESBWR informacinis biuletenis. [www.energetics.com/pdfs/nuclear/esbwr.pdf]General Electric informacinis biuletenis. [www.energetics.com/pdfs/nuclear/esbwr.pdf.]Kwasny R., Aul F., Lohrey K., 2007. Šiuolaikinė veikla ir tendencijos urano rinkoje.Alzenau. Heft 11/2007.OECD ir TATENA, 2006. Uranas 2005 – resursai, produkcija ir paklausa.Tarptautinė branduolinės saugos priežiūros grupė, 1996. Apsauga gilyn branduolinėjesaugoje. INSAG-10.TATENA, 2005 . Vadovavimo sistema saugiam radioaktyviųjų atliekų apdorojimui,tvarkymui ir saugojimui.[http://www-ns.iaea.org/downloads/standards/drafts/ds336.pdf]TATENA, 2006. Pagrindiniai saugo principai: Saugos pagrindai. TATENA saugosstandartų serijos, Nr. SF-1, VienaTATENA, 2008. INFCIS (Bendroji branduolinio kuro ciklų informavimo sistema).2008, birželis. [http://www-nfcis.iaea.org]US-APWR informacinis biuletenis. [www.mnes-us.com/htm/usapwrdesign.htm]WNA, 2007. Pasaulio branduolinės energetikos asociacija. Informaciniai dokumentai.Pasaulinė urano gavyba. 2007, liepa. [http://www.worldnuclear. org/info/inf23.html].WNA, 2008a. Informaciniai dokumentai. Urano įsodrinimas. 2008, kovas.[http://www.world-nuclear.org/info/inf28.html].WNA, 2008b. Informaciniai dokumentai. In Situ Leach (ISL) Urano gavyba. 2008,kovas. [http://www.world-nuclear.org/info/inf27.html?terms=ISR]WNA, 2008c. Informaciniai dokumentai. Panaudoto branduolinio kuro perdirbimaspakartotinam panaudojimui. 2008, balandis. [http://world-nuclear.org/info/inf69.html].6 skyriusDCD APWR, 2007. Design Control Document for the US-APWR. Chapter 11 –Radioactive Waste Management. MUAP- DC011, December 2007.DCD AP-1000, 2005. AP1000 Design Control Document, Chapter 11 – RadioactiveWaste Management, Revision 10. 2005DCD AP-1000, 2005. AP1000 Design Control Document, Chapter 11 – RadioactiveWaste Management, Revision 10. 2005DCD AP-600, 1999. AP600 Design Control Document, Chapter 11 – RadioactiveWaste Management, 1999.DCD ABWR, 2007. US ABWR Design Control Document/Tier 2; Chapter 11 –Radioactive Waste Management. August 2007.DCD ESBWR, 2007. US ESBWR Design Control Document /Tier 2; Chapter 11 –Radioactive Waste Management, Rev. 4, September 2007.Devgun J. S., 2008. A Review of Decommissioning Considerations for New Reactors.WM2008, Phoenix, Arizona, USA, February 24–28.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 511EIA ACR-1000, 2006. Description for the ACR-1000 Environmental Assessment.10820-03700-ENA-001-NP, November 2006.EPR FSAR, 2007. U.S. EPR Final Safety Analysis Report. AREVA.IAEA TECDOC Series No. 1394. Planning, Managing and Organizing theDecommissioning of Nuclear Facilities: Lessons Learned. IAEA, Vienna, 2004.IAEA TECDOC Series No. 1478. Selection of Decommissioning Strategies: Issues andFactors. IAEA, Vienna, 2005.IAEA-TECDOC-1492. Improvements of radioactive waste management at WWERnuclear power plants. IAEA, Vienna 2006.Regulation on Sewage Management. Approved by the Minister of EnvironmentOrdinance No. D1-515 of 8 October 2007. State Journal, 2007, No. 110-4522.Regulation on Surface Water Management. Approved by the Minister of EnvironmentOrdinance No. D1-193 of 2 April 2007. State Journal, 2007, No. 42-1594.Reisenweaver, D.W., 2003. The International Atomic Energy DecommissioningConcept, Proc. of an Int. Conf. on Safe Decommissioning for Nuclear Activities, Berlin,14–18 Oct. 2002, IAEA, Vienna (2003) 123–130.Safety Standards Series No. WS-R-5. Decommissioning of Facilities Using RadioactiveMaterial. Safety Requirements. IAEA, Vienna, 2006.TQ AECL, 2008. Response to Technical Questions from Atomic Energy of CanadaLimited (AECL), dated 4 th April 2008.7.1 skyrelis(78/659/EEB) Tarybos direktyva 1978 m. liepos 18 d. dėl gėlojo vandens, kuriamreikalinga apsauga arba kurį reikia gerinti, kad būtų išsaugoma žuvų gyvybė, kokybės.Oficialus žurnalas L: 1978-08-14 Nr.222–1(92/43/EEB) Tarybos direktyva dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei florosapsaugos 1992 m. gegužės 21 d.Adlienė D., Adlytė R., 2005.Vandens augalų užterštumas ilgaamžiais radionuklidaisIgnalinos atominės elektrinės apylinkėse. Environmental research, engineering andmanagement, 3(33), 32–39.Almenas K., Kaliatka A., and Ušpuras E. 1998. Ignalina RBMK-1500. Informacinėknyga. Išplėsta ir atnaujinta versija. Paruošta Lietuvos energetikos instituto. PublikuotaLietuvos energetikos instituto, Kaunas.Aplinkos apsaugos agentūra. (AAA) Valstybinis ežerų monitoringo metinės ataskaitos2002–2006 m. (http://aaa.am.lt/VI/index.php#r/1696)Ataskaita Nr. 33978DSP, 1986. Inžinerinių-geologinių tyrinėjimų IAE aikštelėje(ORU–750) techninė <strong>ataskaita</strong>. 33978DSP (rusų k.).Ataskaita, 2007. „Drūkšių ežero radioekologinės ir ekotoksikologinės būklės įvertinimuisurinkti informaciją apie radionuklidų aktyvumus ir atlikti aktyvumų matavimusDrūkšių ežero dugno nuosėdose, floroje ir faunoje, o taip pat Ignalinos atominėselektrinės regiono floroje veikiant abiems elektrinės blokams ir nutraukus pirmojo blokoeksploatavimą“. Botanikos instituto <strong>ataskaita</strong> Radiacinės saugos centrui. Botanikosinstitutas. Vilnius, 106 p.Blindow I., 1992. Decline of Charophytes during eutrophication: comparison withangiosperms. Freshwat. Biol. vol. 28, p. 9–14
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 512Bružinskienė A., Virbickas J. 1988. Verslinė ir mėgėjiška žvejyba Lietuvos TSRvandenyse 1974 – 1985 metais. Vilnius. P. 1–169Bukantis A., Rimkus E., 2005. Klimato nepastovumas ir kaita Lietuvoje, ActaZoologica Lituanica, 15 tomas, Nr. 2, ISSN 1392-1657, p. 100–104.BulgakovN., ir Levich A., 1999. Azoto fosforo santykis – faktorius reguliuojantisfitoplanktono bendrijos struktūrą. Archiv für Hydrobiologie 146: 3–22.Drižius R. ir kt. 1984. Mokslo-tiriamojo darbo <strong>ataskaita</strong>. Aktyvių ir profilaktiniųpriemonių įdiegimas kovojant su techninio vandens tiekimo sistemos užterštumu irDrūkšių ežero – vandens telkinio – aušintuvo aušinimo gebėjimo tyrimai. Fizikiniųtechniniųenergetikos problemų institutas, Kaunas, 55 psl.EPA, 1996a. Vadovo testų ekologiniai efektai. OPPTS 850.4150. Sausumos augalųtoksiškumas. I pakopa (vegetative vigor). EPA 712-C-96-163.EPA, 1996b. Vadovo testų ekologiniai efektai. OPPTS 850.4250. Vegetative vigor, IIpakopa. EPA 712-C-96-164Gylio duomenys, 2008. IAE tarnybos pateikti viso Drūkšių ežero kontūro 1 mintervalais gylių duomenys DXF formate.Grigelis A., 1993. Zoobentos// Šiluminė energetika ir aplinka, 10 T., 2 <strong>dalis</strong>.Ekosistemos vandens telkinio-Ignalinos AE aušintuvo būklė pradiniame IAEeksploatavimo periode. Vilnius. Psl. 105-110.Gudelis A., Remeikis V., Plukis A., Lukauskas D., 2000. HPGe detektorių kalibravimoefektyvumas matuojant aplinkos ėminius. Aplinka ir cheminė fizika 22(3-4). 117-125psl.Helsingin energia, 2008. Metinė <strong>ataskaita</strong>, 2007.[http://www.helsinginenergia.fi/vuosi2007/tal_lampo.html].I. Magone, 1989. Transporto emisijos fitotoksiškumo bioindikacija. Kachalova OL,redaktorius. Transporto emisijos magistraliniuose keliuose į natūralią aplinkątoksiškumo bioindikacija Ryga, Latvija: Zinatne, P 108–116.IAE laiškas Nr. 109-4859 (12–14, datuotas 2007-08-27).Ichikawa S., 1992. Tradescantia stamen – plaukų sistema kaip geras botaninis mutacijųbandiklis: tai atitinka jonizuojančios spinduliuotės ir cheminę mutacijas; atrasti kai kuriesinenergetiniai efektai. Mutacijų tyrimas, 270, 3-22IEA, 2005. Energijos balansas OECD priklausančioms šalims ir OECDnepriklausančioms šalims.ISO 10229:1994.ISO 7346-1:1999.Jakimavičiūtė V., Mažeika J., Petrošius R., Zuzevičius A., 1999. Ignalinos AEradioaktyvių atliekų saugyklos ilgalaikės įtakos natūraliems vandenims įvertinimas.Geologija, Nr. 28, P. 78–92 Vilnius, 1999.JAV Branduolinio reguliavimo komisija, skirtingų tipų reaktorių projektavimo kontrolėsdokumentacija (DCD). Pasiekimas www.nrc.gov. Lankytasi 2008.06.26.Jungtinių tautų aplinkos apsaugos programa, Tarptautinė darbo organizacija, PasaulinėSveikatos organizacija, 1988. Tarptautinė cheminės saugos programa. Aplinkossveikatos kriterijai: 204 Boron.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 513Koponen J., Kummu M., Lauri H., Virtanen M., Inkala A.,Sarkkula J., Suojanen I.,Veijalainen N., 2008 PAV 3D modelio vadovas, [http://www.eia.fi/wupfin/training/manuals.html].Langford T., 1990. Aušinančio vandens išmetimo ekologinis poveikis. Elseviertaikomųjų mokslų leidykla Ltd. Londonas, 1990.LR aplinkos apsaugos normatyvinis dokumentas LAND 42-2007. Radionuklidųišmetimo į aplinką iš branduolinės energetikos objektų ribojimo ir leidimų išmesti įaplinką radionuklidus išdavimo bei radiologinio monitoringo tvarkos aprašas.Patvirtintas LR Aplinkos ministro 2007 gruodžio 22 d. Įsakymu Nr. D1-699. Valstybėsžinios 2007, Nr. 138-45693.LST ISO 9698:2006.Lukšienė B., Druteikienė R., Gvozdaitė R., Gudelis A., 2006. 239,240 Pu, 137 Cs, 210 Pb ir40 K erdvinio pasiskirstymo Baltijos pajūrio viršutinio dirvos sluoksnyje palyginamojianalizė. J. Environ. Radioactivity, 87, p. 305–314.Lukšiene D., 1995. Lydekos Esox lucius L. reprodukcinės sistemos pokyčiai Drūkšiųežere – Ignalinos AE aušintuve. Straipsnių rinkinys (Red. L. Kairiūkštis, Z. Rudzikas, P.Suveizdis, P. Grybauskas): Ignalinos atominės elektrinės poveikis gamtai ir visuomenei.Botanikos institutas, Vilnius, 191–195.Marcinkevičius V., Bucevičiūtė S. ir kt., 1995. Hidrogeologinis ir inžinerinis geologinisIgnalinos AE aikštelės kartografavimas mastelyje 1:150 000 topografiniuose lapuose N-35-5-G-v,g; N-35-17-B; N-35-17-G-a,v; N-35-18-V-a,b (Drūkšių objektas). Ataskaita:Lietuvos geologinių tyrinėjimų archyvas, Vilnius, P 4436 (rusų k.).Marčiulionienė D., Kazlauskienė N., Švobienė R., Budrienė S., 1996. Ignalinos AEaušinimo vandens telkinio ir Dniepro kaskadinių vandens telkinių ekotoksikologiniaityrimai naudojant biotestus. Vilnius, Ekologija, 1, 74–80.Marčiulioniene D., Montvydienė D., Kiponas D., Lukšiene B., Butkus D. 2004:Technogeninių radionuklidų ir jų mišinių su sunkiaisiais metalais toksiškumastradeskantėms. Aplinkos toksikologija, 19(4), P. 346–350.Marčiulionienė D., Petkevičiūtė D., 1997. Technogeninių radionuklidų akumuliacijosgėlavandenėse žuvyse ypatumai. Ekologija 3, Vilnius, 44–48.Mažeika J., 2002. Radionuklidai Lietuvos geoaplinkoje. Monografija. Vilnius,Geologijos institutas, P. 216, ISBN 9986-615-32-1.Minouflet, M., S. Ayrault, P.-M. Badot, S. Cotelle, J.-F. Ferard, 2005. Assessment ofthe Genotoxicity of 137Cs Radiation Using Vicia-micronucleus, Tradescantiamicronucleusand Tradescantia-stamen-hair Mutation Bioassays. J. EnvironmentalRadioactivity, 81, 143–153.Mokslinių tyrimų studija/Botanikos institutas, 2008. Drūkšių ežero ekosistemosaprašymas, Botanikos institutas, Vilnius. Sutarties Nr. 14-193.8.8 55 p.Montvydiene D., Marčiulionienė D., 2004. Sunkiųjų metalų toksiškumo sąveikosįvertinimas daugiakomponentiniame mišinyje naudojant Lepidium sativum ir Spirodelapolyrrhiza. Aplinkos toksikologija, 19(4), P. 351–358.OECD 208 (pirminė versija), 2003, Sausumos augalų bandymas: daigo atsiradimo iraugimo testas Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, Paryžius.Patenkančių teršalų įvertinimas ir biogeninių elementų balanso sudarymas išmetimo įIAE vandens telkinį-aušintuvą ekologinio normavimo įdiegimui, 1991. Galutinė
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 514<strong>ataskaita</strong> Nr. 11/91-KS su Ignalinos atomine elektrine. Ekologijos ir mikroorganizmųgenetikos institutas UrO AN SSSR. Permė, 187 psl.Paviršinių vandens telkinių, kuriuose gali gyventi ir veistis gėlavandenės žuvys,apsaugos reikalavimų aprašas. Patvirtinta LR Aplinkos ministro 2005 m. gruodžio 21 d.įsakymu Nr. D1-633. Valstybės žinios, 2006, Nr. 15-159.Lietuvos valstybinė moksloprograma “Atominė energetika ir aplinka” (1993–1997), 1998. Ekosistemų būklė irperspektyvos Ignalinos atominės elektrinės regione, Baigiamasis mokslinių ataskaitųrinkinys), Vilnius, 6 sąsiuv.Pimpl M., 1996. Analitinės procedūros nustatant radionuklidus dirvoje. TATENATarptautiniai mokymo kursai nustatant radionuklidus aplinkos mėginiuose. Karlsruhe,1–7.Salickaitė-Bunikienė L., Kirkutytė I., 2003. Ignalinos AE aušinimo baseino (Drūkšiųež.) biogeninių medžiagų tyrimas 1998–2002 m. Aplinkos tyrimai, inžinerija ir vadyba,Nr. 3(25)Sandström O. & Svensson B 1990. (In Swedish) Kylvattnets ekologiska effekter.Froskningen i Bitestsjön, Forsmark, 1984–1988. Statens vattenfallsverk. Grafik & Prab.55 s.Sokolova I., 1971. Kalcis, stroncis-90 ir stroncis jūros organizmuose. Kijevas, 1-239.Sparrow A., Underbrink A., Rossi H., 1972. Mutacijos sukeltos Tradescantia naudojantmažas x-spindulių ir neutronų dozes. Mokslas, 176, 916–918STUK, 2004. Ydinturvallisuus. Toim. Jorma Sandberg. Säteilyturvakeskus, Helsinki.STUK, 2005. Ydinturvallisuus. Suomi ja lähialueet. Neljännesvuosiraportti 1/2005.Kirsti Tossavainen (eds.). ISBN 952-478-008-9 (pdf).STUK, 2006. Säteily ja ydinturvallisuus. Neljännesvuosiraportti 1/2006. ElinaKainulainen (eds.). [http://www.stuk.fi/ydinvoimalaitokset/nvr/nvr1-2006.html]ISBN952-478-008-9 (pdf)STUK, 2007. Säteily ja ydinturvallisuus. Neljännesvuosiraportti 1/2007. Risto Isaksson(eds.). [http://www.stuk.fi/julkaisut/stuk-b/stuk-b78.pdf ]Suomela J., 1993. Stroncio-90 nustatymo metodai maisto produktuose ir aplinkosėminiuose pagal Čerenkovo skaičiavimus. SSI - <strong>ataskaita</strong> Nr. 93-11. Švedijos radiacinėssaugos institutas. Stokholmas.Ševčenko V., Pomeranceva М., 1985. Jonizuojančiųjų spinduliuočių poveikio genetiniaityrimai. Maskva, Nauka, 278 p. (rusų kalba).Virbickas J. ir kt. 1993. Ichtiocenozės produktyvumas//Šiluminė energetika ir aplinka.10 T, 2 <strong>dalis</strong>. Ekosistemos vandens telkinio-Ignalinos AE aušintuvo būklė pradiniameIAE eksploatavimo periode. Vilnius. Psl. 123-130.VirbickasJ., 1988. Gėlų vandens telkinių žuvų populiacijos struktūra ir dinamika esantšiluminiam poveikiui. Disertacija biologijos mokslo daktaro laipsniui gauti. Vilnius. Psl.440.Vosyliene M.Z., Kazlauskiene N., Jokstas K. 2005. Toxic effects of crude oil combinedwith oil cleaner simple green on yolk-sac larvae and adult rainbow trout Oncorhynchusmykiss. Environ. Sci. & Pollut. Res. 12(3), 136–139.Wang W. 1992. Augalų panaudojimas aplinkos teršalų įvertinimui. Aplinkos užterštumoir toksikologijos apžvalga, 126, 88–127.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 5157.2 skyrelisAE eksploatavimo nutraukimo tarnyba, 2004b. Naujos garo katilinės poveikio <strong>aplinkai</strong><strong>vertinimo</strong> analizė. B5/TN/B2/0006, Versija 01 (anglų kalba).Aplinkos oro užterštumo normos. Patvirtinta LR aplinkos ministro ir LR sveikatosapsaugos ministro 2001 m. gruodžio 11 d. įsakymu Nr. 591/640. Valstybės žinios, 2001,Nr. 106-3827.IAE <strong>ataskaita</strong> ПТОот-0545-14. IAE regiono 2006 metų radiacinio monitoringorezultatų <strong>ataskaita</strong>, 2007.Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimo tarnyba, 2004a. Naujos šiluminės katilinėspoveikio <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> analizė. B5/TN/B2/0005, Versija 01 (anglų kalba).Lietuvos aplinkos apsaugos normatyvinis dokumentas LAND 42-2007 „Radionuklidųišmetimo į aplinką iš branduolinės energetikos objektų ribojimo ir leidimų išmesti įaplinką radionuklidus išdavimo bei radiologinio monitoringo tvarkos aprašas“.Patvirtinta LR aplinkos ministro 2007 m. gruodžio 22 d. įsakymu Nr. D1-699. Valstybėsžinios, 2007, Nr. 138-5693.Nacionalinė energetikos strategija. 2007 m. sausio 18 d. Lietuvos Respublikos Seimonutarimas Nr. X-1046. Valstybės žinios, 2007, Nr. 11-430.Nacionalinė išmetimų aprašo <strong>ataskaita</strong>, 2008 m. Lietuvos Respublikos nacionalinėšiltnamio dujų išmetimų aprašo <strong>ataskaita</strong> (Aprašas už 1990–2006 metus), Metinė<strong>ataskaita</strong> pagal Jungtinių Tautų Klimato kaitos konvenciją (anglų kalba).7.3 skyrelis„Hidroprojekto“ <strong>ataskaita</strong>, 2006a. VĮ Ignalinos AE teritorijos sklypo taikomųjųmokslinių geologinių tyrimų naujos atominės elektrinės statybai <strong>ataskaita</strong> (aikštelėsištyrimo-parinkimo stadija), Kaunas.„Hidroprojekto“ <strong>ataskaita</strong>, 2006b. VĮ Ignalinos AE teritorijos sklypo taikomųjųmokslinių geologinių inžinerinių tyrimų naujos atominės elektrinės statybai <strong>ataskaita</strong>. IItyrimų etapas (patvirtinimo etapas), I ir II tomai, Kaunas.„Hidroprojekto“ <strong>ataskaita</strong>, 2006c. Būsimo šuntinio reaktoriaus įrenginio statybosaikštelės išankstiniai inžineriniai geologiniai tyrinėjimai IAE 330 kV skirstykloje, Itomas, 2 <strong>dalis</strong>, Kaunas.Ataskaita Nr. 33978DSP, 1986. Inžinerinių-geologinių tyrinėjimų IAE aikštelėje(ORU–750) techninė <strong>ataskaita</strong>. 33978DSP (rusų k.).Jakimavičiūtė V., Mažeika J., Petrošius R., Zuzevičius A., 1999. Ignalinos AEradioaktyvių atliekų saugyklos ilgalaikės įtakos natūraliems vandenims įvertinimas.Geologija, Nr. 28, P. 78–92 Vilnius, 1999.Marcinkevičius V., Bucevičiūtė S. ir kt., 1995. Hidrogeologinis ir inžinerinis geologinisIgnalinos AE aikštelės kartografavimas mastelyje 1:150 000 topografiniuose lapuose N-35-5-G-v,g; N-35-17-B; N-35-17-G-a,v; N-35-18-V-a,b (Drūkšių objektas). Ataskaita:Lietuvos geologinių tyrinėjimų archyvas, Vilnius, P 4436 (rusų k.).Mažeika J., 2002. Radionuklidai Lietuvos geoaplinkoje. Monografija. Vilnius,Geologijos institutas, P. 216, ISBN 9986-615-32-1.Pavojingų medžiagų išleidimo į požeminį vandenį inventorizavimo ir informacijosrinkimo tvarka. Patvirtinta Geologijos tarnybos prie LR aplinkos ministerijosdirektoriaus 2003 m. vasario 3 d. Valstybės žinios, 2003, Nr. 17-770.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 516Ūkio subjektų požeminio vandens monitoringo vykdymo tvarka. Patvirtinta Geologijostarnybos prie LR aplinkos ministerijos direktoriaus 2003 m. spalio 24 d. Valstybėsžinios, 2003, Nr. 101-4578.V.Marcinkevičius ir kt., 1995. Kompleksinė 1:50 000 mastelio inžinerinė-geologinėnuotrauką Ignalinos AE rajone. Topografiniai žemėlapiai N-35-5-G-v, g; N-35-17-B; N-35-18-A; N-35-17-G-a, v; N-35-18-V-a, b (Drūkšių objektas). Ataskaita. Lietuvosgeologijos tarnyba, Vilnius, 4436 p. (Rusų kalba).7.4 skyrelisKadūnas V., Budavičius R., Gregorauskienė V., Katinas V., Kliaugienė E., RadzevičiusA., Taraškevičius R.., 1999. Lietuvos geocheminis atlasasAts. red. J. Satkūnas: Lietuvosgeologijos tarnyba, Geologijos institutas.- Vilnius: LGT, 1999.- 90 p,:18 lent.+162žemėl.Keraševicius T., Kropas A., 2006. VĮ Ignalinos AE teritorijos sklypo taikomųjųmokslinių geologinių tyrimų naujos atominės elektrinės statybai <strong>ataskaita</strong> (aikštelėsištyrimo-parinkimo stadija), UAB “Hidroprojektas”, Kaunas.Klimas A., 1988. Erdviniai-laiko netolygumai gruntinio vandens infiltracinei mitybai.Vandens resursai, 1988, Nr. 3. psl. 66-72 (rusų kalba).Mažeika J., 1993. Izotopiniai požeminio vandens migracijos tyrimai Ignalinos atominėselektrinės rajone. Geologija. 15. Vilnius. 67–73.V.,Marcinkevičius, S. Bucevičiūtė, S. Marfin, J. Valiukevičius, V. Račkauskas, R.Kanopienė, 1995. Kompleksinė 1:50 000 mastelio geologinė, hidrogeologinė irinžinerinė-geologinė nuotrauka Ignalinos AE rajone. Topografiniai žemėlapiai N-35-5-G-v, g; -35-6-V-v, г, N-35-17-B, N-35-18-А, N-35-17-G-а, б, N-35-18-V-а, б. LietuvosRespublikos ir Baltarusijos Respublikos ribose su papildomai ištyrinėtomis LatvijosRespublikos hidrogeologinėmis ir inžinerinėmis-geologinėmis sąlygomis (Drūkšiųobjektas), 1 tomas, 1 knyga, ataskaitos tekstas. Vilnius (Lietuvos geologijos tarnybosfondas).7.5 skyrelisDarbo grupės išvados vertinant Ignalinos AE aikštelės seismines sąlygas, 1988.Maskva. Ignalinos AE archyvas (rusų kalba).Hidroprojektas, 1981. Ignalinos AE (antrojo etapo) statybos aikštelės pradinis seisminiopavojingumo įvertinimas pagal fondinę ir literatūrinę medžiagą, 1981. Ataskaita,Hidroprojektas, Maskva. IAE archyvas (rusų kalba).Jonušas A., Kropas A., Keraševičius T., 2006. Ignalinos AE teritorijos sklypo taikomiejimoksliniai inžineriniai geologiniai tyrimai naujos atominės elektrinės statybai. II tyrimųetapas (patvirtinimo etapas). UAB “Hidroprojektas”, Kaunas.Junkelis I., Marcinkevičius V., Šeštokas I., 1990. Lūžiai Ignalinos AE rajone. Pabaltijoir Baltarusijos ekologinės geologijos problemos. Pranešimų tezės. Vilnius, LitNIGRI,194–197 psl. (rusų kalba).Juozapavičius G., Juodkazis V., 1987. Ignalinos AE rajono inžinerinių-geologinių,hidrogeologinių ir geologinių-ekologinių padėties ir galimų pokyčių sąlygų išvados.Lietuvos SSR geologijos valdyba, LitNIGRI, Vilnius. Geologijos tarnybos fondas (rusųkalba).Keraševičius T., Kropas A., 2006. VĮ Ignalinos AE teritorijos sklypo taikomųjųmokslinių geologinių tyrimų naujos atominės elektrinės statybai <strong>ataskaita</strong> (aikštelėsištyrimo-parinkimo stadija), UAB “Hidroprojektas”, Kaunas.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 517Krainiukov S., Krivulin N., Chorunžij V., 1986. IAE antro bloko ORU-750 inžinerinių -geologinių tyrimų techninė <strong>ataskaita</strong>. VNIPET, Leningradas. IAE archyvas (rusų kalba).Lietuvos Respublikos aplinkos ministro 2002 03 26 įsakymas Nr. 135 „Dėl pavojingųmedžiagų išleidimo į požeminį vandenį inventorizavimo ir informacijos rinkimovykdymo tvarkos“. Valstybės žinios, 2002, Nr. 38-1406.Marcinkevičius V., Bucevičiūtė S., Marfin S., Valiukevičius J., Račkauskas V.,Kanopienė R., 1995. Kompleksinė 1:50 000 mastelio geologinė, hidrogeologinė irinžinerinė-geologinė nuotrauka Ignalinos AE rajone. Topografiniai žemėlapiai N-35-5-G-v, g; -35-6-V-v, г, N-35-17-B, N-35-18-А, N-35-17-G-а, б, N-35-18-V-а, б. LietuvosRespublikos ir Baltarusijos Respublikos ribose su papildomai ištyrinėtomis LatvijosRespublikos hidrogeologinėmis ir inžinerinėmis – geologinėmis sąlygomis (Drūkšiųobjektas), 1 tomas, 1 knyga, ataskaitos tekstas. Vilnius (Lietuvos geologijos tarnybosfondas).Michailičenko O., Možachenko D., Nikolskij M., 1989. Ignalinos AE mikrorajonavimopradinės seismologinės informacijos analizė (pagal PNIIIS tyrimų medžiagą, tema 568),mokslo tiriamojo darbo <strong>ataskaita</strong>. Visasąjunginis projektavimo mokslo tiriamasisenergetikos technologijos institutas (VNIPET), Maskva. IAE archyvas (rusų kalba).Pavojingų medžiagų išleidimo į požeminį vandenį inventorizavimo ir informacijosrinkimo tvarka. Patvirtinta Lietuvos geologijos tarnybos prie Aplinkos ministerijosdirektoriaus 2003 m. vasario 3 d. įsakymu Nr.1-06 . (Valstybės žinios, 2003, Nr. 17-770).PN AE G-5-006-87. Seismiškai atsparių atominių elektrinių projektavimo normos,Maskva, 1989 (rusų kalba).Seisminio poveikio branduolinės energetikos objektams analizės reikalavimai, P-2006-01. Patvirtinta VATESI viršininko 2006 m. birželio 30 d. įsakymu Nr. 22.3-33.Valstybės žinios, 2006, Nr. 87-3447.Stanionis A., 2005. Žemės plutos horizontaliųjų judesių Ignalinos atominės elektrinėsrajone tyrimas geodeziniais metodais. Daktaro disertacijos santrauka. VilniausGedimino technikos universitetas, Vinius.Statyba seisminiuose rajonuose, SNiP P-7-81, 1995. Projektavimo normos II <strong>dalis</strong>, 7skyrius. Rusijos Federacijos Statybos ministerija, Maskva, GP CPP (rusu kalba).Statybos techninis reglamentas STR 1.04.02: 2004. Inžineriniai geologiniai(geotechniniai) tyrimai .Valstybės žinios, 2004, Nr. 25-779.TATENA saugos reikalavimai Nr. NS-R-3. Aikštelės įvertinimas branduolinėsenergetikos objektams. TATENA, Viena, 2003.TATENA saugos serija Nr. 110. Branduolinės energetikos objektų sauga. TATENA,Viena, 1993.TATENA saugos vadovas Nr. NS-G-1.6. Atominių elektrinių seisminis projektavimas irkvalifikavimas. TATENA, Viena (2003)TATENA saugos vadovas Nr. NS-G-3.3. Seisminio pavojaus įvertinimas atominėmselektrinėms. TATENA, Viena, 2002.Ūkio subjektų požeminio vandens monitoringo vykdymo tvarka. Patvirtinta Geologijostarnybos prie LR aplinkos ministerijos direktoriaus 2003 m. spalio 24 d. įsakymu Nr. 1-59. Valstybės žinios, 2003, Nr. 101-4578.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 518Voskresenskaja L., Mindel I., Trifonov B., Šmidt G., 1988. Ignalinos AE aikštelėsseisminio mikrorajonavimo laboratorinių tyrimų atskaita (2 knygos). 1 knyga (tekstas irpriedai). Gamybinis ir mokslo statybinių tyrinėjimų institutas (PNIIIS), Maskva, IAEarchyvas (rusų kalba).Zakarevičius A., 1999. Dabartiniai žemės plutos judesiai Ignalinos atominės elektrinėsrajone. Lietuvos mokslas. Geomokslai. Monografija, 23 knyga. Vilnius, leidykla„Lietuvos mokslas“. 490–501 psl.7.6 skyrelisBalevičienė J., Sinkevičienė Z., Balevičius A. 1997. Drūkšių ežero litoralės augmenijosbūklė ir daugiametės jos kaitos. – Lietuvos valstybinė mokslo programa Atomineenergetika ir aplinka. Mokslinių ataskaitų rinkinys. 1993–1997. 3. 3-73.Balevičienė J., Lazdauskaitė Z., Sinkevičienė Z., Stankevičiutė J. 1997. AE regionoaugmenijos charakteristika, dinamika, kaitos, apsauga. – Lietuvos valstybinė moksloprograma Atominė energetika ir aplinka. Mokslinių ataskaitų rinkinys. 1993 – 1997. 4.103-184.Barauskas R., Baškytė R., Kirstukas M., Mikalauskas G., Snitkienė L., Valantiejienė V.2004. Lietuvos gamta. Saugomos teritorijos. Lututė.European Commission. 2007: Guidance document on Article 6(4) of the ‘HabitatsDirective’ 92/43/EEC. Clarification of the concepts of: Alternative solutions, Imperatereasons of overriding public interest, Compensatory measures, Overall Coherence,Opinion of the Comission. January 2007.Kozulin A. V., Vergeichik L. A., Nikiforov M. E., Ivanovski V. V., Birjukov V. P.,Dombrovski V. Ch., Grichik V. V., Mximenkov M. V, Byshniov I. I., Sidorovich V. E.,Cherkas N. D., Mongin E. A. 2002. Treasures of Belorusian Nature. Minsk.Kurlavicius P., Raudonikis L. 2001. Lietuvos paukščiu vietinių perinčių populiacijųgausa. Ciconia. 9:92-97.Rašomavičius V. (red). 2007. Lithuanian Red Book. Lietuvos raudonoji knyga. Lututė.Raudonikis L., 2004. Europos Sajungos reikšmės paukščiams svarbios teritorijosLietuvoje. Important bird areas of the European Union importance in Lithuania.Lietuvos ornitologų draugija ir Ekologijos institutas. Kaunas, Lutute.Raudonikis L., Kurlavicius P. 2000. Paukščiams svarbios teritorijos Lietuvoje.Important bird areas in Lithuania. Lietuvos ornitologų draugija. Kaunas, Lututė.Results of Radiation Monitoring at IAE Region in 2006. IAE Report PTOot-0545-14,2007.Švažas S., Drobelis E., Balčiauskas L., Raudonikis L., 1999. Important wetlands inLithuania. OMPO and Institute of Ecology. Vilnius.Švažas S., Balčiauskas L., Stankevičiutė J., Ivinskis P., Rimšaitė, J., Sorokaitė J.,Raudonikis L., Matusevičiutė A., 2008. Ignalinos atominės elektrinės regiono sausumosbiologinės įvairovės aprašymas ir vertinimas. Ekologijos institutas. Ataskaita Nr. 14-000.8.8. 206 p.7.7 skyrelisPauliukevičius G., Masiliūnas L., Eitmanavičienė N., 1997. Ignalinos AE regionolandšafto ir jo komponentų kartografavimas bei geosistemų stabilumo nustatymas.Valstybinė mokslo programa „Atominė energetika ir aplinka“. Mokslinių ataskaitųrinkinys, 1993–1997, Vilnius, 4 sąsiuvinis, 1–102 psl.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 519<strong>Poveikio</strong> <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> <strong>ataskaita</strong> U1DP0, 2007. IAE 1 bloko eksploatavimonutraukimo projektas kuro iškrovimo fazei. Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimotarnyba, A1.4/ED/B4/0006, 7 leidimas, 2007.7.8 skyrelisPauliukevičius G., Masiliūnas L., Eitmanavičienė N., 1997. Ignalinos AE regionolandšafto ir jo komponentų kartografavimas bei geosistemų stabilumo nustatymas.Valstybinė mokslo programa „Atominė energetika ir aplinka“. Mokslinių ataskaitųrinkinys, 1993–1997, Vilnius, 4 sąsiuvinis, 1–102 psl.7.9 skyrelisGyventojų apklausos <strong>ataskaita</strong>, 2008. <strong>Visagino</strong> miesto ir aplinkinių gyvenviečiųgyventojų nuomonės dėl naujos AE statybos tyrimo <strong>ataskaita</strong>. UAB ,,RAIT“, Rinkosanalizės ir tyrimų grupė, 2008 m kovo 31 d., 65 psl.7.10 skyrelis10 CFR. U.S. NRC Reglamentų 10 skyrius, Federalinių reglamentų kodas. JAV. YVL1.10. Saugos kriterijus.Branduolinės energijos įstatymas, Valstybės žinios, 1996, Nr. 119-2771.Galutinis Ignalinos AE 1-ojo ir 2-ojo blokų eksploatavimo nutraukimo planasA1.1/ED/B4/0004, 06 leidimas. Eksploatavimo nutraukimo projektų valdymo grupė,2004.IAE Eksploatavimo nutraukimo projektų valdymo grupė, 2004a. Naujosios šildymokatilinės, statomos IAE pagal IAE eksploatavimo nutraukimo investicijų paketą B5,B5/TN/B2/0005, <strong>Poveikio</strong> <strong>aplinkai</strong> analizė, 01 leidimas.IAE Eksploatavimo nutraukimo projektų valdymo grupė, 2004b. Naujosios garokatilinės, statomos IAE pagal IAE eksploatavimo nutraukimo investicijų paketą B5,B5/TN/B2/0006, <strong>Poveikio</strong> <strong>aplinkai</strong> analizė, 01 leidimasIgnalinos AE eksploatavimo nutraukimo <strong>Poveikio</strong> <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> programaA1.1/ED/B4/0001, 5 leidimas. IAE eksploatavimo nutraukimo projektų valdymogrupė2004.Lietuvos aplinkos apsaugos normatyvinis dokumentas LAND 42-2007 „Radionuklidųišmetimo į aplinką iš branduolinės energetikos objektų ribojimo ir leidimų išmesti įaplinką radionuklidus išdavimo bei radiologinio monitoringo tvarkos aprašas“,Valstybės žinios, 2001, Nr. 13-415; 2007, Nr. 138-5693.Lietuvos higienos norma HN 73:2001 “Pagrindinės radiacinės saugos normos”.Valstybės žinios, 2003, Nr. 90-4080Lietuvos higienos norma HN 87:2002 Radiacinė sauga branduolinės energetikosobjektuose. Valstybės žinios, 2003, Nr. 15-624, 2008, Nr. 35-1251.Lietuvos respublikos planuojamos ūkinės veiklos poveikio <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> įstatymenenumatytų poveikio visuomenės sveikatai <strong>vertinimo</strong> atvejų <strong>vertinimo</strong> atlikimotaisyklės. Patvirtinta LR Sveikatos apsaugos ministro 2004 m liepos 5 d. įsakymu Nr.V-511. Valstybės žinios, 2004, Nr. 109-4091.Nedveckaite T, Motiejunas S, Kučinskas V, Mažeika J, Filistovič V, Juščiene D,Maceika E, Morkeliūnas L. ir Hamby D.M.. Radioaktyviosios išlakos į aplinką irskydliaukės ligos incidentas Ignalinos atominėje elektrinėje, Apsauga nuojonizuojančios spinduliuotės, 79 tomas, Nr. 6, 2000.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 520OECD, 2008. Atominių elektrinių profesinė apšvita, Septyniolikta metinė ISOEprogramos Ataskaita. 2006 NEA Ataskaita Nr. 6318, 2008.<strong>Poveikio</strong> visuomenės sveikatai <strong>vertinimo</strong> metodiniai nurodymai. Patvirtinta LRSveikatos apsaugos ministro 2004 m. liepos 1 d. įsakymu Nr. V-491. Valstybės žinios,2004, Nr. 106-3947.RSC 2008 Lietuvos Radiacinės saugos centras. [www.rsc.lt]. (2008 liepa).Sanitarinių apsaugos zonų ribų nustatymo ir režimo taisyklės. Patvirtinta LR Sveikatosapsaugos ministro 2004 rugpjūčio 19 d. įsakymu Nr. V-589. Valstybės žinios, 2004, Nr.134-4878.Visuomenės sveikatos priežiūros įstatymas. Valstybės žinios, 2002 Nr. 56-2225.7.11 skyrelisGalutinis Ignalinos AE 1-ojo ir 2-ojo blokų eksploatavimo nutraukimo planasA1.1/ED/B4/0004, 06 leidimas. Eksploatavimo nutraukimo projektų valdymo grupė,2004.IAE, PTOot-0545-15. IAE regiono 2007 m. radiologinio monitoringo<strong>ataskaita</strong>.Ignalinos AE eksploatavimo nutraukimo <strong>Poveikio</strong> <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong>programa A1.1/ED/B4/0001, 5 leidimas. IAE eksploatavimo nutraukimo projektųvaldymo grupė2004.J. Dahlberg, U. Bergström, 2004. IAE landfill. Studsvik <strong>ataskaita</strong>. ISBN 91-7010-371-2.Studsvik, RadWaste AB, Švedija.LEI, 2006. Landfill tipo kapinyno preliminarių atliekų priimtinumo kriterijųparengimas. Galutinė <strong>ataskaita</strong>.LR aplinkos apsaugos normatyvinis dokumentas LAND 42-2007. Radionuklidųišmetimo į aplinką iš branduolinės energetikos objektų ribojimo ir leidimų išmesti įaplinką radionuklidus išdavimo bei radiologinio monitoringo tvarkos aprašas.Patvirtintas LR Aplinkos ministro 2007 gruodžio 22 d. Įsakymu Nr. D1-699. Valstybėsžinios 2007, Nr. 138-456937.12 skyrelisSafety Standards Series No. NS-R-3. Site Evaluation for Nuclear Installations. SafetyRequirements. IAEA, Vienna, 2003.8 skyriusICRP (1983). Radionuklidų transformacija, emisijų energija ir intensyvumas ICRPPublikacija 38, Pergamon leidykla.J. Mažeika., S. Motiejūnas. Vandens nuotekų su radionuklidais iš Ignalinos AEįvertinimas, veikiant elektrinei normaliu režimu. Ekologija, Vilnius, 2003, Nr. 4, 36-4.J. R. Simmonds, G. Lawson, ir A. Mayall, (1995). Radiologinių pasekmių į<strong>vertinimo</strong>metodologija esant planiniams radionuklidų išmetimams į aplinką. CECLiuksemburgas, EUR 15760 EN.JAV DoE (1988). Išorinė dozės galios konversijos faktorius skaičiuojant dozęgyventojams. DoE/EH – 0070.NRC (1977). Branduolinio reglamentavimo komisija, Reglamentavimo vadovas 1.109.Metinių dozių skaičiavimas žmogui nuo reaktoriaus planinių išmetimų skaičiavimųatitikimų įvertinimui pagal 10 CFR Part 50 (NRC, Vašingtonas).
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 521TATENA (1996). Tarptautiniai pagrindiniai saugos standartai apsaugai nuojonizuojančiosios spinduliuotės ir radiacijos šaltinių sauga. Saugos standartų serija 115.Viena, TATENA.TATENA Saugos ataskaitų serija Nr. 19 “Pagrindiniai modeliai naudojami išmetamųradioaktyviųjų medžiagų poveikio <strong>aplinkai</strong> įvertinimui”9 skyrius2000/473/Euratom. Commission Recommendation of 8 June 2000 on the application ofArticle 36 of the Euratom Treaty concerning the monitoring of the levels ofradioactivity in the environment for the purpose of assessing the exposure of thepopulation as a whole (notified under document number C(2000) 1299).91/271/EEC. Council Directive of 21 May 1991 concerning urban waste watertreatment. The Council of the European Communities. Official Journal, L 135,30/05/1991, P. 0040–0052.Aplinkos monitoringo programa. Ignalinos AE, kodas PTOed-0410-3V2.Baubinas R. ir kt., 2002. Ignalinos AE regiono socialinis-ekonominis monitoringas:metodologija, programa, įdiegimas. Geologijos ir geografijos institutas, Vilnius.Edilex 2008. Monitoring of discharges of radioactive substances from a nuclear powerplant (In Finnish). [http://www.edilex.fi/stuklex/fi/lainsaadanto/saannosto/YVL7-6].IAE regiono radiologinės-ekologinės būklės tyrimai prieš pradedant eksploataciją, 1985.Galutinė <strong>ataskaita</strong> 1-05-03-01-033 160-126, Maskva–Vilnius–Kaunas (rusų kalba).Ignalinos atominės elektrinės šaldomojo tvenkinio ekosistemos būklė pradiniu joseksploatacijos periodu; Serija "Šiluminė energetika ir aplinka" Tomas 10, <strong>dalis</strong> 1,2Vilnius "Akademija" 1992 (Rusų kalba).Lietuvos aplinkos apsaugos normatyvinis dokumentas LAND 36-2000 „Aplinkoselementų užterštumo radionuklidais matavimas” Valstybės žinios, 2000, Nr. 101-3208;2005, Nr. 59-2083.Lietuvos aplinkos apsaugos normatyvinis dokumentas LAND 42-2007 „Radionuklidųišmetimo į aplinką iš branduolinės energetikos objektų ribojimo ir leidimų išmesti įaplinką radionuklidus išdavimo bei radiologinio monitoringo tvarkos aprašas“,Valstybės žinios, 2001, Nr. 13-415; 2007, Nr. 138-5693.Lietuvos higienos norma HN 24:2003 “Geriamojo vandens saugos ir kokybėsreikalavimai”. Valstybės žinios, 2003, Nr. 79-3606; 2007, Nr. 127-5194.Lietuvos higienos norma HN 73:2001 “Pagrindinės radiacinės saugos normos”.Valstybės žinios, 2003, Nr. 90-4080.Lietuvos higienos norma HN 87:2002 “Radiacinė sauga branduolinės energetikosobjektuose”. Valstybės žinios, 2003, Nr. 15-624; 2008, Nr. 35-1251.Lietuvos valstybinė mokslo programa ,,Atominė energetika ir aplinka”. Moksliniųataskaitų rinkinys, 1993–1997, Vilnius, sąsiuviniai 1–5.LR aplinkos apsaugos įstatymas Nr. I-2223. Valstybės žinios, 1992, Nr. 5-75; 2005, Nr.47-1558.LR aplinkos monitoringo įstatymas Nr. X-595. Valstybės žinios, 2006, Nr. 57-2025.Nuotekų tvarkymo reglamentas. Patvirtinta LR aplinkos ministro 2006 m. gegužės 17 d.įsakymu Nr. D1-515 (LR aplinkos ministro 2007 m. spalio 8 d. įsakymo Nr. D1-515redakcija). Valstybės žinios, 2007, Nr. 110-4522.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 522Paviršinių nuotekų tvarkymo reglamentas. Patvirtinta LR aplinkos ministro 2007 m.balandžio 2 d. įsakymu Nr. D1-193. Valstybės žinios, 2007, Nr. 42-1594.Radiacinės saugos centro projekto <strong>ataskaita</strong>, 2007. Vilnius, Radiacinės saugos centras,Geologijos ir geografijos institutas, Fizikos institutas, Botanikos institutas, psl. 1–251.Seisminio poveikio branduolinės energetikos objektams analizės reikalavimai, P-2006-01. Patvirtinta VATESI viršininko 2006 m. birželio 30 d. įsakymu Nr. 22.3-33.Valstybės žinios, 2006, Nr. 87-3447.STUK-A227, 2008. Ilus Erkki, Klemola Seppo, Vartti Vesa-Pekka, Mattila Jukka,Ikäheimonen Tarja K. Monitoring of Radionuclides in the Vicinities of Finnish NuclearPower Plants in 2002–2004. Helsinki.Šiluminė energetika ir aplinka, 1992. Ignalinos AE vandens aušinimo rezervuaroekosistema eksploatavimo pradinėje stadijoje. Tomas 10, Vilnius, ,,Mokslas” (rusųkalba).Ūkio subjektų aplinkos monitoringo vykdymo tvarka. Patvirtinta LR aplinkos ministro2003 m. gegužės 15 d. įsakymu Nr. 230. Valstybės žinios, 2003, Nr. 50-2240; 2004, Nr.181-6712.Ūkio subjektų požeminio vandens monitoringo vykdymo tvarka. Patvirtinta Lietuvosgeologijos tarnybos direktoriaus 2003 m. spalio 24 d. įsakymu Nr. 1-59. Valstybėsžinios, 2003, Nr. 101-4578.10 skyriusDCD JAV-ABWR. 2 Pakopa. 15 Skyrius. Avarijos ir analizė. 2008.DCD JAV-APWR.15 Skyrius – Pereinamųjų procesų ir avarijų analizė. 2007DCD JAV-ESBWR. ESBWR. 2 pakopa 15 skyrius. Saugos analizė. 2007EUR 2001. Europinių įmonių reikalavimai LVR atominėms elektrinėms. Pagrindiniairadioaktyviosios dalies reikalavimai.YVL 2.8. tikimybinė saugos analizė atominių elektrinių saugos darbų organizavime.Suomija, 2003.Lietuvos higienos norma HN 87:2002 Radiacinė sauga branduolinės energetikosobjektuose. Patvirtinta LR Sveikatos apsaugos ministro 2002 m. gruodžio 17 d įsakymuNr. 643. Valstybės žinios, 2003, Nr. 15-624; 2008, Nr. 35-1251.Lietuvos higienos norma HN 99:2000 Gyventojų apsauga įvykus radiacinei arbranduolinei avarijai. LR Sveikatos apsaugos ministro 2000 m. liepos 4 d. įsakymas Nr.380. Valstybės žinios, 2000, Nr. 57-1691.NUREG-1465, 1995. Avarijų radioaktyviųjų išmetimų šaltiniai lengvojo vandensatominėms elektrinėms.Planuojamos ūkinės veiklos galimų avarijų rizikos <strong>vertinimo</strong> rekomendacijos.Patvirtinta LR Aplinkos ministro 2002 m. liepos 16 d. įsakymu Nr. 367. Valstybėsžinios, 2002, Nr. 61-297.<strong>Poveikio</strong> <strong>aplinkai</strong> <strong>vertinimo</strong> programos ir ataskaitos rengimo nuostatai. Patvirtinta LRAplinkos ministro 2005 m. gruodžio 23 d. įsakymu Nr. D1-636. Valstybės žinios, 2006,Nr. 6-255, 2008, Nr. 79-3138.Pramoninių avarijų prevencijos, likvidavimo ir tyrimo nuostatai. Patvirtinta LRV 2004m. rugpjūčio 17 d. nutarimu Nr. 966. Valstybės žinios, 2004, Nr. 130-4649.
Konsorciumas Pöyry - LEIPAV <strong>ataskaita</strong>2008 08 27 523SAND94, 1994. Pasaulyje plačiai naudojamų reaktorių radioaktyviųjų išmetimų šaltiniųpalyginimai sunkių avarijų metu.Valstybės Tarybos nutarimas 395/91. Valstybės Tarybos nutarimas dėl pagrindiniųsaugos reikalavimų atominėms elektrinėms. Suomija, 1991.