psichiatrijos zinios 2003_2 - Lietuvos psichiatrų asociacija
psichiatrijos zinios 2003_2 - Lietuvos psichiatrų asociacija
psichiatrijos zinios 2003_2 - Lietuvos psichiatrų asociacija
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
ISSN Nr. 1648–1259<br />
LIETUVOS PSICHIATRØ ASOCIACIJOS specializuotas informacinis leidinys gydytojams<br />
2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
2 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
REDAKCIJOS ÞODIS<br />
Turinys<br />
Redaktorë Nijolë Goðtautaitë<br />
Redakcijos þodis 3<br />
Metø sandûra vël grasina permainomis.<br />
Praeitø metø pabaigoje Sveikatos<br />
apsaugos ministerija paskelbë<br />
Kauno ir Vilniaus ligoniniø restruktûrizacijos<br />
planus, kuriuose numatyta Vilniaus Psichikos<br />
sveikatos centrà prijungti prie Vilniaus Respublikinës<br />
<strong>psichiatrijos</strong> ligoninës, o Kauno <strong>psichiatrijos</strong> ligoninæ<br />
perkelti á Þiegþdrius. Stacionariniø <strong>psichiatrijos</strong> ástaigø<br />
reformos bûtinumu maþai kas abejoja, bet taip reorganizuojant<br />
sostinës ástaigas konfliktas uþprogramuotas ne tik<br />
psichiatriniø ástaigø, bet ir politiniame lygmenyje: susiduria<br />
vyriausybës ir Vilniaus savivaldybës interesai. Vilniaus<br />
miesto meras A. Zuokas kreipësi á <strong>Lietuvos</strong> psichiatrø<br />
asociacijà, praðydamas iðdëstyti specialistø pozicijà ðiuo<br />
klausimu. LPA valdyba parengë atsakymà, kurá rasite<br />
aktualijø rubrikoje.<br />
Ðiame numeryje rasite ir neseniai ávykusio LPA suvaþiavimo<br />
protokolà, kuriame apþvelgiami svarstyti klausimai bei<br />
priimtoji rezoliucija. Suvaþiavimas tikrai pavyko, nors ir<br />
nebuvo ataskaitinis rinkiminis. Asociacijos nariai buvo iðties<br />
aktyvûs, ne tik gausiai dalyvavo, bet ir diskutavo, këlë ir<br />
svarstë problemas. Suvaþiavime priimta ir beveik istorinë<br />
rezoliucija, kurios jau senokai laukë dauguma ambulatorinëje<br />
<strong>psichiatrijos</strong> grandyje dirbanèiø psichiatrø. LPA nuosekliai<br />
dirbdama stengiasi ágyti daugiau átakos sprendþiant<br />
psichiatrø bendruomenei svarbius klausimus. Ðákart galutinai<br />
átvirtinta nauja asociacijos struktûra: ásteigti LPA filialai<br />
ir patvirtinti jø ástatai, bei priimtas pirmasis juridinis narys<br />
„<strong>Lietuvos</strong> vaikø ir paaugliø psichiatrø draugija”. Taigi<br />
decentralizacijos psichiatrijoje siekiama ne tik rezoliucijomis,<br />
bet ir tobulinant realià organizacijos struktûrà, pleèiant<br />
padaliniø ágaliojimus.<br />
Nepraranda savo aktualumo licencijavimo klausimai.<br />
Pirmoji licencijø atnaujinimo banga praëjo sëkmingai,<br />
taèiau neiðvengta nerimo atskiriems psichiatrams sukëlusiø<br />
situacijø. Gyd. D. Survilaitë pateikia iðsamø straipsná ðia<br />
Aktualijos 6-10<br />
• Dël Vilniaus miesto psichikos<br />
sveikatos centro veiklos perspektyvø<br />
• Dël psichikos sveikatos paslaugø<br />
plëtros Vilniaus mieste<br />
• Dar kartà apie licencijas<br />
• Narkotikø vartojimo prevencija<br />
bendruomenëje<br />
Valdybos informacija 11-14<br />
• <strong>Lietuvos</strong> psichiatrø asociacijos<br />
suvaþiavimo protokolas<br />
• <strong>Lietuvos</strong> psichiatrø asociacijos<br />
suvaþiavimo rezoliucija<br />
• LPA valdybos posëdþio protokolas<br />
• Kaip skirti 2 proc. savo pajamø<br />
mokesèio <strong>Lietuvos</strong> psichiatrø<br />
<strong>asociacija</strong>i<br />
Renginiai 15-17<br />
• Meno terapija – ispaniðkasis<br />
sielos flamenkas<br />
• <strong>Lietuvos</strong> Geðtaltinës psichoterapijos<br />
asociacijos konferencija<br />
• Teatras, teatras!..<br />
Informacija 18-20, 26<br />
• Atidaryta nauja paaugliø gydymo<br />
programa<br />
• Grotuotø lovø Slovakijoje<br />
atsisakoma ne visur<br />
• Rytø Europos ir NVS politikos<br />
rengëjai áspëjami apie ÞIV (AIDS)<br />
epidemijos iðplitimo pavojus<br />
• Vieningi nemokamø psichologinës<br />
pagalbos jaunimui ir vaikams<br />
telefono numeriai<br />
Klinikinis atvejis 21-23<br />
• Ðizofrenija ir nëðtumas<br />
Citatos 23<br />
Klinikinë praktika 25<br />
• Antrosios kartos antipsichotikø<br />
veiksmingumo metaanalizë<br />
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
3
tema. Suvaþiavime taip pat svarstyta, jog LPA turëtø turëti didesnæ reikðmæ<br />
licencijavime ir profesiniame tobulinime, taèiau ðios diskusijos neásikûnijo<br />
atskiroje rezoliucijoje. Galbût pavyks daugiau dëmesio ðiam klausimui skirti<br />
artëjanèiame ataskaitiniame rinkiminiame suvaþiavime ðiø metø pabaigoje.<br />
Netruks prabëgti dar penkeri metai ir kvalifikacijos tobulinimo pripaþinimas<br />
vël taps reikðmingu.<br />
Ðiose „Psichiatrijos þiniose” rasite informacijos apie jau ávykusius ir naujus<br />
profesinius ir laisvalaikio renginius. Á atgaivintà kolektyvinio teatro lankymo<br />
tradicijà gyd. Survilaite atsiliepia kritiniu straipsniu. Tikimës, kad þvilgsniu ir<br />
ðalies ir nepiktu juoku, pradþiugins naujas „Citatø” skyrelis.<br />
Daþnai pasigirsta itin prieðtaringos nuomonës dël <strong>Lietuvos</strong> psichikos sistemos<br />
reformos pasiekimø: vieni teigia nuoseklià ir sparèià paþangà, kiti dejuoja, dël<br />
to, kad mes vos kelis þingsnius atsitraukëme nuo sovietinës <strong>psichiatrijos</strong>. Tiesa<br />
greièiausiai iðryðkëja lyginant. Skaitydami informacinius praneðimus pasidþiaugsime,<br />
kad Lietuva beveik áveikë atstumà psichiatrijoje skiriantá jà nuo<br />
iðsivysèiusiø pasaulio ðaliø. Nors ekonominiu poþiûriu dar atsiliekame nuo<br />
turtingesniø Europos sàjungos valstybiø, visgi grotuotø lovø <strong>Lietuvos</strong> <strong>psichiatrijos</strong><br />
ir socialinëse ástaigose nepamatysi, o ir Sveikatos apsaugos ministerijai<br />
turbût á galvà neðautø propaguoti tokias suvarþanèias priemones. Lietuva daug<br />
pasiekë ir narkomanijos bei ÞIV/AIDS prevencijos srityse, psichiatrø bendruomenë<br />
jau seniai nagrinëja ir praktiðkai ágyvendina psichikos sveikatos prieþiûros<br />
sistemos reformà, diegia naujas <strong>psichiatrijos</strong> ir socialines paslaugas bendruomenëje,<br />
siekia bendro <strong>psichiatrijos</strong> biudþeto, atlieka ambulatorinës<br />
grandies audità, tuo tarpu Slovakijoje ir kai kuriose kitose á Europos sàjungà<br />
þengianèiose ðalyse tebesvarstomas teigiamas grotuotø lovø poveikis pacientø<br />
psichikos bûklei.<br />
Didþiojo <strong>Lietuvos</strong> Kunigaikðèio<br />
Gedimino ordinu apdovanojami<br />
nusipelnæ Lietuvai asmenys,<br />
pasiþymëjæ uoliu ir sàþiningu darbu<br />
valstybinëje tarnyboje ar<br />
visuomeninëje veikloje. Aukðèiausieji<br />
valstybës apdovanojimai – Vytauto<br />
Didþiojo, Vyèio Kryþiaus ir Didþiojo<br />
<strong>Lietuvos</strong> Kunigaikðèio Gedimino<br />
ordinai – yra paveldëti ið<br />
Nepriklausomos <strong>Lietuvos</strong>. Didþiojo<br />
<strong>Lietuvos</strong> Kunigaikðèio Gedimino<br />
ordino ðventë yra Vasario 16-oji –<br />
<strong>Lietuvos</strong> valstybës atkûrimo diena.<br />
Ðiais metais vasario 16 d. prezidentûroje<br />
Didþiojo <strong>Lietuvos</strong> Kunigaikðèio<br />
Gedimino ordinu buvo apdovanotas<br />
hab. dr. prof.A.Dembinskas.<br />
,,Psichiatrijos þiniø” redakcija<br />
nuoðirdþiai sveikina<br />
profesoriø Algirdà Dembinskà<br />
su ðiuo garbingu apdovanojimu.<br />
Nuoðirdþiai dëkojame<br />
<strong>2003</strong> 11 21 ávykusio<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichiatrø asociacijos<br />
suvaþiavimo<br />
generaliniam rëmëjui<br />
Astra Export and Trading AB<br />
ir rëmëjams<br />
Eli Lilly<br />
Egis<br />
Entafarma<br />
Janssen Pharmaceutica<br />
Leciva A.S.<br />
Lundbeck Lietuva<br />
Novartis<br />
Organon<br />
Sanofi-Synthelabo Groupe<br />
Servier International<br />
Solvay Pharmaceuticals<br />
Wyeth<br />
Psichiatrijos þinios<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichiatrø asociacijos<br />
specializuotas informacinis leidinys<br />
gydytojams<br />
Mokslo straipsniai ðiame leidinyje<br />
recenzuojami<br />
Vyr. redaktorë<br />
Nijolë Goðtautaitë Midttun<br />
Redakcinë kolegija<br />
prof.habil.dr. Algirdas Dembinskas<br />
doc. Emilis Subata<br />
doc. Eugenijus Laurinaitis<br />
doc. Dainius Pûras<br />
dr. Gintautas Daubaras<br />
gyd. Valdonë Matonienë<br />
gyd. Onutë Davidonienë<br />
gyd. Alvydas Navickas<br />
gyd. Danguolë Survilaitë<br />
gyd. Eugenijus Mikaliûnas<br />
gyd. Stefa Naujokienë<br />
Projektø koordinatorë<br />
Laura Blinstrubaitë<br />
Kalbos redaktorë<br />
Regina Dobelienë<br />
Dizaineris–maketuotojas<br />
Donaldas Andziulis<br />
otografë<br />
Edita Larionovaitë<br />
Leidëjai:<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichiatrø <strong>asociacija</strong><br />
VðÁ „Psichikos sveikatos iniciatyva”<br />
Sumaketavo ir iðleido<br />
UAB „Ex Arte”<br />
Redakcijos adresas:<br />
Vasaros 5, Vilnius 2001<br />
nigomi@hotmail.com<br />
Tiraþas 1000 egz.<br />
Ðiame leidinyje pateikiama informacija<br />
skiriama tik gydytojams.<br />
Redakcijos nuomonë nebûtinai sutampa<br />
su straipsniø autoriø nuomone.<br />
Leidëjai uþ reklamos turiná ir kalbà<br />
neatsako.<br />
Virðelyje – Donaldo Andziulio nuotrauka.<br />
© Nijolë Goðtautaitë, 2004<br />
© <strong>Lietuvos</strong> psichiatrø <strong>asociacija</strong>, 2004<br />
Psichiatrijos þinios<br />
2004 m. vasaris Nr. 1 (27)<br />
4 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
5
AKTUALIJOS<br />
<strong>Lietuvos</strong> Psichiatrø Asociacijos Prezidentui<br />
Emiliui Subatai<br />
Dël Vilniaus miesto<br />
psichikos sveikatos centro<br />
veiklos perspektyvø<br />
Kreipiuosi á Jus, kaip <strong>Lietuvos</strong><br />
Psichiatrø Asociacijos Prezi<br />
dentà, praðydamas pateikti profesionalià<br />
<strong>psichiatrijos</strong> specialistø nuomonæ<br />
psichikos sveikatos prieþiûros paslaugø<br />
plëtros strategijos klausimais.<br />
Svarstant Vilniaus miesto ligoniniø restruktûrizacijos<br />
planà, ið esmës iðsiskyrë<br />
Vilniaus miesto savivaldybës Tarybos<br />
ir Sveikatos apsaugos ministerijos pozicijos<br />
psichikos sveikatos prieþiûros paslaugø<br />
plëtros klausimu.<br />
<strong>2003</strong> m. gruodþio 22 d. Sveikatos apsaugos<br />
ministro J.Oleko ásakyme Nr. V-<br />
754 minimas sprendimas „2004 m. prijungti<br />
Vilniaus miesto psichikos sveikatos<br />
centrà prie Respublikinës Vilniaus<br />
<strong>psichiatrijos</strong> ligoninës”. Ðios nuostatos<br />
ágyvendinimas reikðtø, kad perkëlus stacionaro<br />
paslaugas ið Vilniaus miesto psichikos<br />
sveikatos centro á Respublikinæ<br />
Vilniaus <strong>psichiatrijos</strong> ligoninæ, Vasaros<br />
gatvëje esantis Vilniaus miesto psichikos<br />
sveikatos centras bankrutuotø ir bûtø<br />
uþdarytas. Tokiu bûdu Sveikatos apsaugos<br />
ministerija pradeda vykdyti strateginæ<br />
nuostatà visà <strong>psichiatrijos</strong> stacionarinæ<br />
pagalbà Vilniaus mieste ir apskrityje<br />
koncentruoti Respublikinëje Vilniaus<br />
<strong>psichiatrijos</strong> ligoninëje.<br />
Mes laikome ðià pozicijà strategiðkai<br />
klaidinga ir prieðtaraujanèia ðiuolaikiniam<br />
poþiûriui á psichikos sveikatos prieþiûros<br />
paslaugø plëtrà. Siekdamas tapti<br />
Rytø ir Vidurio Europos regiono lyderiu<br />
psichikos sveikatos prieþiûros srityje,<br />
Vilniaus miestas ëmësi naujø iniciatyvø,<br />
atsiliepdamas á Pasaulio sveikatos organizacijos<br />
ir kitø tarptautiniø organizacijø<br />
rekomendacijas ir pradëdamas plëtoti<br />
á bendruomenæ integruotø <strong>psichiatrijos</strong><br />
paslaugø tinklà Vilniaus miesto gyventojams.<br />
Jums turëtø bûti þinoma, kad<br />
Vilniaus miesto savivaldybë kartu su Nyderlandø<br />
uþsienio reikalø ministerija ir<br />
„Þenevos iniciatyva psichiatrijoje“ pradëjo<br />
vykdyti projektà, kurio tikslas – sukurti<br />
Vasaros gatvëje esanèiame Vilniaus<br />
miesto psichikos sveikatos centre lanksèiø<br />
(ambulatoriniø, pusiaustacionariniø,<br />
stacionariniø) paslaugø grandinæ. Ðá projektà<br />
konsultuoja ir remia garsûs Europos<br />
akademinës <strong>psichiatrijos</strong> atstovai, jø<br />
tarpe – buvæs Pasaulio psichiatrø asociacijos<br />
prezidentas prof. N. Sartorius.<br />
Mes tikëjomës ir iki ðiol tikimës, kad<br />
ðis projektas suvienys visø <strong>Lietuvos</strong> valdþios<br />
struktûrø pastangas priartinti <strong>Lietuvos</strong><br />
psichiatrijà prie Europos Sàjungos<br />
valstybëse sukurtø pagalbos modeliø ir<br />
iðvaduoti jà ið neefektyviø ir prieðtaraujanèiø<br />
laikmeèio iððûkiams paslaugø centralizavimo<br />
ir monopolizavimo tendencijø.<br />
Mes taip pat siekiame ir sieksime, kad<br />
<strong>psichiatrijos</strong> stacionaro paslaugos Vilniaus<br />
mieste bûtø pradëtos teikti ne tik<br />
<strong>psichiatrijos</strong>, bet ir bendrojo profilio sveikatos<br />
prieþiûros ástaigose. Mûsø ásitikinimu,<br />
Vasaros gatvëje pradëtas kurti paslaugø<br />
modelis taps geru pavyzdþiu tiek<br />
kitiems <strong>Lietuvos</strong> regionams, tiek ir kaimyninëms<br />
Europos valstybëms.<br />
Deja, Sveikatos apsaugos ministerija<br />
dël mums sunkiai suprantamø prieþasèiø<br />
siekia koncentruoti visas <strong>psichiatrijos</strong><br />
stacionaro paslaugas vienoje, jai pavaldþioje<br />
didþiausioje <strong>Lietuvos</strong> <strong>psichiatrijos</strong><br />
ástaigoje. Mûsø ásitikinimu, tai bûtø<br />
strategiðkai klaidingas þingsnis, ignoruojantis<br />
Pasaulio sveikatos organizacijos<br />
rekomendacijas, daugeliui metø átvirtinantis<br />
19-ajame amþiuje suformuotà<br />
stigmatizavimo tradicijà – <strong>psichiatrijos</strong><br />
plëtros izoliacijà nuo bendruomenës paslaugø<br />
infrastruktûros ir nuo bendrosios<br />
medicinos plëtros. Ásivyrautø paslaugø<br />
teikimo ir idëjiniø nuostatø psichiatrijoje<br />
monopolis, o pacientai netektø galimybës<br />
rinktis stacionaro paslaugas teikianèios<br />
gydymo ástaigos.<br />
Mûsø nuomone, ðá nuostatø skirtumà<br />
reikëtø vertinti ne kaip santykiø tarp<br />
dviejø ligoniniø problemà, o kaip skirtingus<br />
strateginius poþiûrius á <strong>Lietuvos</strong><br />
psichikos sveikatos prieþiûros paslaugø<br />
modelá ateities Lietuvoje.<br />
Vilniaus miestas siekia ir sieks, kad<br />
psichikos ligoniams, siekiant geriau<br />
juos integruoti á visuomenæ ir patenkinti<br />
jø poreikius, bûtø teikiamos plataus<br />
spektro, ir ne vien tik stacionaro paslaugos.<br />
Ðiandien jau aiðku, kad pirminiame<br />
lygyje kuriamø savivaldybiø psichikos<br />
sveikatos centrø plëtra neleidþia uþtikrinti<br />
pilnavertës ambulatorinës ir pusiaustacionarinës<br />
pagalbos psichikos ligomis<br />
sergantiems þmonëms. Tuo tarpu<br />
Sveikatos apsaugos ministerija nerodo<br />
pakankamos iniciatyvos keisti<br />
ydingà paslaugø kainø politikà, kai<br />
ástaiga (tokia, kaip Vilniaus miesto psichikos<br />
sveikatos centras) gali iðgyventi<br />
tik teikdama stacionaro paslaugas ir<br />
kaipmat bankrutuotø, teikdama itin<br />
svarbias ir reikalingas ambulatorines,<br />
dienos stacionaro ir kitas integracijà á<br />
bendruomenæ uþtikrinanèias paslaugas.<br />
Taigi Vasaros gatvëje pradëtas vykdyti<br />
projektas galëtø susilaukti specialios<br />
SAM ir LPA paramos kaip modelinis<br />
projektas, padësiantis visai <strong>Lietuvos</strong><br />
psichiatrijai uþpildyti dideles spragas<br />
paslaugø teikimo spektre.<br />
Nors turime tvirtà nuomonæ ðiuo klausimu<br />
ir nesirengiame vykdyti minëto<br />
SAM ásakymo nuostatos, vis tik suvokiame,<br />
kad reikia siekti konstruktyviø<br />
sprendimø. Todël mums yra labai svarbi<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichiatrø asociacijos kaip<br />
psichiatrø profesinës organizacijos pozicija.<br />
Praðytume, kad LPA valdybos ekspertai<br />
atsakytø á tokius mus dominanèius<br />
klausimus.<br />
1. Ar atitinka Pasaulio sveikatos orga-<br />
6 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
AKTUALIJOS<br />
Vilniaus miesto merui<br />
Artûrui Zuokui<br />
Dël psichikos sveikatos<br />
paslaugø plëtros<br />
Vilniaus mieste<br />
nizacijos ir kitø tarptautiniø organizacijø<br />
poþiûrá Sveikatos apsaugos ministerijos<br />
strateginë nuostata visà <strong>psichiatrijos</strong><br />
stacionaro pagalbà Vilniaus mieste<br />
ir apskrityje sukoncentruoti vienintelëje,<br />
didþiausioje ðalyje <strong>psichiatrijos</strong> ástaigoje?<br />
2. Ar <strong>Lietuvos</strong> psichiatrø <strong>asociacija</strong><br />
pritaria Vilniaus miesto savivaldybës vizijai<br />
plëtoti lanksèiø <strong>psichiatrijos</strong> ambulatoriniø,<br />
pusiaustacionariniø ir stacionariniø<br />
paslaugø modelá Vilniaus miesto<br />
psichikos sveikatos centre (Vasaros g.)<br />
ir Vilniaus miesto bendrojo profilio ligoninëse?<br />
3. Kokius kompromisinius siûlymus<br />
LPA galëtø pateikti, Vilniaus miesto savivaldybei<br />
ir Sveikatos ministerijai nesutariant<br />
dël optimalaus <strong>psichiatrijos</strong> paslaugø<br />
iðdëstymo Respublikinëje Vilniaus<br />
<strong>psichiatrijos</strong> ligoninëje, Vilniaus<br />
miesto psichikos sveikatos centre ir Vilniaus<br />
miesto bendrojo profilio ligoninëse?<br />
Praðydamas kaip galima greièiau atsakyti<br />
á ðiuos klausimus ir pateikti rekomendacijas<br />
iðkilusiai situacijai konstruktyviai<br />
spræsti, kartu nuoðirdþiai tikiuosi,<br />
kad konstruktyvus <strong>Lietuvos</strong> psichiatrø<br />
asociacijos, Vilniaus miesto savivaldybës<br />
ir Sveikatos apsaugos ministerijos<br />
bendradarbiavimas padës sukurti ir ágyvendinti<br />
paþangø, laikmeèio iððûkius atitinkantá<br />
<strong>psichiatrijos</strong> paslaugø modelá<br />
Vilniuje ir Lietuvoje.<br />
Kvieèiu <strong>Lietuvos</strong> psichiatrø asociacijà<br />
tapti Vilniaus miesto savivaldybës<br />
partneriu, ágyvendinant naujà Vilniaus<br />
miesto psichikos sveikatos prieþiûros paslaugø<br />
plëtros modelá.<br />
Pagarbiai,<br />
Vilniaus miesto meras<br />
Artûras Zuokas<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichiatrø <strong>asociacija</strong><br />
2004 m. vasario 11 d. posëdy<br />
je apsvarstë Jûsø raðte „Dël<br />
Vilniaus miesto psichikos sveikatos<br />
centro veiklos perspektyvø” iðdëstytas<br />
mintis ir klausimus. Dþiaugiamës,<br />
kad Vilniaus miesto vadovas asmeniðkai<br />
rûpinasi psichikos sveikatos problemomis<br />
mieste ir tai suteikia viltá,<br />
kad Vilniaus miestas ir toliau iðliks<br />
vienas ið regiono lyderiø formuojant<br />
ðiuolaikiðkà psichikos sveikatos pagalbos<br />
sistemà. Tikimës, kad mûsø<br />
nuomonë bus naudinga priimant tolimesnius<br />
sprendimus.<br />
Pasaulio sveikatos organizacija savo<br />
2001 m. praneðime „Psichikos<br />
sveikata: naujas supratimas, nauja viltis”,<br />
taip pat kituose svarbiausiuose<br />
dokumentuose, skirtuose psichikos<br />
sveikatai, akcentuoja keletà svarbiausiø<br />
vystymosi krypèiø: decentralizacijà,<br />
integracijà á bendràjà medicinà<br />
bei palaipsná daugumos psichikos<br />
sveikatos paslaugø perkëlimà á bendruomenæ.<br />
Kartu ðiame praneðime nëra<br />
tiksliai apibûdinama kokia konkreèiai<br />
psichikos sveikatos prieþiûros<br />
sistema turëtø bûti kiekvienoje ðalyje<br />
ir siûloma kurti kiekvienos ðalies,<br />
kiekvieno regiono ateities planus, remiantis<br />
nurodytomis kryptimis bei turimais<br />
resursais.<br />
Atsakydama á Jûsø pateiktus klausimus,<br />
LPA savo valdybos susirinkime<br />
suformulavo tokià nuomonæ.<br />
1. Kaip jau minëta, Pasaulio sveikatos<br />
organizacija savo 2001 m. praneðime<br />
„Psichikos sveikata: naujas<br />
supratimas, nauja viltis” akcentuoja<br />
decentralizacijà, integracijà á ben-<br />
druomenæ ir <strong>psichiatrijos</strong> ligoniniø<br />
maþinimà. Skyrelis, lieèiantis <strong>psichiatrijos</strong><br />
ligonines, taip ir vadinasi<br />
„Maþinant <strong>psichiatrijos</strong> ligonines”,<br />
jame sakoma: „O tuo metu, kol bus<br />
ruoðiamasi ligonius ið ligoniniø integruoti<br />
á bendruomenes ir ten jiems bus<br />
teikiama reikiama parama, reikia maþinti<br />
<strong>psichiatrijos</strong> ligonines, gerinti ligoniø<br />
gyvenimo jose sàlygas (…)”.<br />
Todël LR SAM <strong>2003</strong> 12 22 d. ásakyme<br />
Nr. V-754 minimas sprendimas<br />
„2004 m. prijungti Vilniaus miesto psichikos<br />
sveikatos centrà prie Respublikinës<br />
Vilniaus <strong>psichiatrijos</strong> ligoninës”<br />
prieðtarauja ðioms rekomendacijoms<br />
ir decentralizacijos bei paslaugø<br />
artinimo prie gyvenamosios vietos<br />
dvasiai. Tokie sprendimai stiprintø psichikos<br />
ligoniø izoliacijà ir stigmatizacijà.<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichiatrø <strong>asociacija</strong> savo<br />
suvaþiavime, ávykusiame <strong>2003</strong> m.<br />
lapkrièio 21 d., priëmë rezoliucijà, kuria<br />
parëmë psichikos sveikatos paslaugø<br />
decentralizacijà ir integracijà á bendruomenæ<br />
(þr. priedà).<br />
2. <strong>Lietuvos</strong> psichiatrø <strong>asociacija</strong> ið<br />
esmës pritaria Vilniaus miesto savivaldybës<br />
siekiams plëtoti kuo platesná<br />
psichikos sveikatos paslaugø spektrà<br />
ávairiose Vilniaus miesto ástaigose,<br />
taip pat ir Vilniaus miesto psichikos<br />
sveikatos centre. Taip pat labai<br />
sveikintina tendencija, rekomenduojama<br />
ir daugelyje Pasaulio sveikatos<br />
organizacijos dokumentø, yra psichikos<br />
sveikatos paslaugø integracija á<br />
bendràjà medicinà. Tame tarpe, labai<br />
svarbus yra stacionariniø <strong>psichiatrijos</strong><br />
skyriø sukûrimas bendrojo profilio<br />
ligoninëse.<br />
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
7
AKTUALIJOS<br />
Dar kartà apie licencijas<br />
Danguolë Regina Survilaitë<br />
3. Norime pabrëþti, kad LPA yra<br />
visos <strong>Lietuvos</strong> psichiatrus vienijanti<br />
specialybinë draugija, todël negalime<br />
pateikti aiðkiø ir vienareikðmiðkø<br />
siûlymø, kaip pertvarkyti Vilniaus<br />
miesto esanèiø stacionariniø<br />
<strong>psichiatrijos</strong> ástaigø teikiamas psichikos<br />
sveikatos paslaugas.<br />
Taèiau manome, kad Vilniaus<br />
miesto savivaldybë galëtø imtis iniciatyvos<br />
suburti <strong>Lietuvos</strong> ir uþsienio<br />
psichikos sveikatos bei sveikatos<br />
administravimo specialistø grupæ,<br />
kuri, remdamasi anksèiau minëtomis<br />
Pasaulio sveikatos organizacijos<br />
rekomendacijomis ir kitais<br />
tarptautiniais dokumentais, suformuluotø<br />
aiðkià Vilniaus miesto stacionariniø,<br />
pusiau stacionariniø,<br />
bendruomeniniø ir kitø psichikos<br />
sveikatos paslaugø plëtros ilgalaikæ<br />
vizijà. Ðis dokumentas, apsvarsèius<br />
já vieðai ávairiuose lygmenyse,<br />
ateityje galëtø tapti susitarimo<br />
tarp ávairiø suinteresuotø institucijø<br />
pagrindu. Tai leistø konsoliduoti<br />
ávairias jëgas bendram problemø<br />
sprendimui, taip pat ateityje padëtø<br />
iðvengti galimø konfliktø tarp atskirø<br />
ástaigø ar jø steigëjø.<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichiatrø <strong>asociacija</strong><br />
nuoðirdþiai priima Jûsø kvietimà<br />
tapti Vilniaus miesto savivaldybës<br />
partneriu psichikos sveikatos srityje.<br />
Mes esame pasiryþæ prisidëti<br />
prie tokios komisijos darbo, taip<br />
pat prie kitø Vilniaus miesto savivaldybës<br />
þingsniø modernizuojant<br />
ir humanizuojant psichikos sveikatos<br />
paslaugas Vilniaus mieste.<br />
Pridedama. <strong>Lietuvos</strong> psichiatrø<br />
asociacijos suvaþiavimo rezoliucija<br />
– 2 lapai, 1 egz.<br />
LPA prezidentas<br />
doc. Emilis Subata<br />
Jau susitvarkiau visus dokumentus,<br />
reikalingus licencijai gauti.<br />
Beliko tik nuneðti juos á Akreditavimo<br />
tarnybà. Nors trumpai kalbëjau<br />
apie tai LPA suvaþiavime <strong>2003</strong> 11<br />
21 (visko nespëjau pasakyti, nes pirmininkas<br />
porà minuèiø „nukando“), þmonës<br />
vis kreipiasi ir kreipiasi patikslinimø.<br />
Girdëjau, kad Akreditavimo tarnybos<br />
darbuotojos telefonu informacijos<br />
neteikia ir liepia skambinti likus 40 dienø,<br />
tuo tarpu dokumentus pageidauja<br />
gauti prieð 2 mën. Neþinau, kodël bûtent<br />
að taip susirûpinau licencijos tæsimu,<br />
– matyt, paveikë visuotinë panika.<br />
Suskaièiavusi tobulinimosi valandas<br />
gavau daugiau kaip 600, todël komisijai<br />
nurodþiau ne visas.<br />
Visas tas licencijavimo bumas man<br />
atrodo pakankamai iðpûstas, o pati procedûra<br />
– þeminanti. Ar normalu, kad<br />
moteris, norëdama suspëti á tobulinimosi<br />
kursus, turi anksèiau gráþti ið dekretiniø<br />
atostogø, kitaip praras licencijà?<br />
Atmenu, kaip ðviesios atminties<br />
SAM vyr. neurologas È. Grizickas, vadovavæs<br />
kategorijø teikimo komisijai,<br />
paklausë, kodël keletà metø nebuvau<br />
tobulinimosi kursuose. Atsakiau, kad nespëjau,<br />
nes gimdþiau vaikus. Tuomet jis<br />
nusijuokë ir pasakë, kad vaikai – þymiai<br />
svarbesnis tobulinimasis. Man atrodo,<br />
kad þema versti pagyvenusius þmones,<br />
gerus savo srities specialistus, rankioti<br />
3–4 val. sertifikatus ið abejotinos vertës<br />
konferencijø. Ir dar skaièiuoti visus antspaudus,<br />
paraðus. Kai kurie dar darbingi<br />
mano kolegos atsisakë ðios nemalonios<br />
procedûros ir nutarë pasitraukti uþtarnauto<br />
poilsio. Mums vis primenama,<br />
kaip yra uþsienyje. Patikimi ðaltiniai sako,<br />
kad uþsienyje reikia ilgiau ir sunkiau<br />
mokytis, iki pradedi dirbti savarankiðkai.<br />
Bet ten ir dirbti galima tol,<br />
kol kojomis á prieká neiðneð. Be jokiø<br />
amþiaus apribojimø. Jau nekalbant apie<br />
atlyginimà. Þemintis reikia ir tvarkant<br />
dokumentus kvalifikacijos këlimo skyriuje<br />
Santariðkiø ligoninëje. Sklinda legendos<br />
apie tai, kaip reikia „graþiai praðyti“<br />
tobulinimosi kursø. (Apie tai, kaip<br />
dëstytojai reketuoja studentus, spauda<br />
jau paraðë, gal kada paraðys ir apie tai,<br />
kaip menki valdininkai „sunkia“ gydytojus.)<br />
Po ðios áþangos epigrafas, kurá buvau<br />
pasirinkusi savo praneðimui suvaþiavime,<br />
bus kaip sykis: „Skæstanèiøjø gelbëjimas<br />
– paèiø skæstanèiøjø reikalas“<br />
(I. Ilfas ir J. Petrovas). Nes labiausiai<br />
mums patiems ir turi rûpëti mûsø licencijos<br />
ir galimybë dirbti. Tiesa, Akreditavimo<br />
tarnyboje man aiðkino, kad dokumentus<br />
licencijai perregistruoti turës<br />
surinkti ir pateikti darbovietës, kad<br />
þmonës po vienà nevaikðèiotø. Tarnyba<br />
þadëjo iðsiøsti visoms ástaigoms raðtus<br />
su licencijavimo reikalavimais. Taèiau,<br />
kiek man þinoma, iki ðiol ástaigos<br />
jokiø raðtø negavo.<br />
Ruoðdamasi suvaþiavimui nusiunèiau<br />
klausimus á Valstybinæ akreditavimo<br />
sveikatos prieþiûros veiklai tarnybà<br />
prie Sveikatos apsaugos ministerijos<br />
(toks tos ástaigos oficialusis pavadinimas)<br />
ir gavau iðsamius atsakymus,<br />
pasiraðytus generalinio direktoriaus<br />
Silverijaus Ðukio, kuris, beje, yra<br />
psichiatras, tik niekad jo jokiose mûsø<br />
konferencijose matyti neteko (ádomu,<br />
ar jis turi licencijà?). Svarbiausius<br />
dalykus èia ir pateiksiu.<br />
Visuotinis gydytojø licencijavimas<br />
Lietuvoje pradëtas 1998 07 01. Nuo<br />
to laiko iki dabar gydytojø profesinës<br />
kvalifikacijos tobulinimà reglamentavo<br />
trys nuosekliai vienas kità keitæ teisës<br />
aktai – SAM ministro ásakymai:<br />
1998 06 26 Nr.361, 2001 03 28 Nr.204<br />
ir 2002 03 18 Nr.132. <strong>Lietuvos</strong> ástatymai<br />
ásigalioja kità dienà nuo paskelbimo<br />
„Valstybës þiniose“ dienos ir ne-<br />
8 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
AKTUALIJOS<br />
taikomi atgaline data. Todël laikotarpá<br />
nuo visuotinio gydytojø licencijavimo<br />
pradþios iki dabar galima suskirstyti á<br />
3 teisës aktø galiojimo laikotarpius:<br />
1) 1998 07 01 – 2001 04 04;<br />
2) 2001 04 05 – 2002 03 27;<br />
3) 2002 03 28 – iki dabar.<br />
Perregistruojant licencijas bus þiûrima,<br />
kada gydytojas tobulino kvalifikacijà<br />
ir kokie reikalavimai atitinkamu<br />
metu buvo keliami tobulinimuisi ir já<br />
patvirtinantiems dokumentams. Nuo<br />
1998 07 01 galioja reikalavimas – 200<br />
tobulinimosi val. per 5 metus. Nuo<br />
2001 04 05 iki dabar galioja reikalavimas,<br />
kad tobulinimasis ðvietimo institucijoje<br />
sudarytø ne maþiau kaip 60<br />
proc. privalomojo profesinës kvalifikacijos<br />
tobulinimo trukmës (t.y. 120 val.).<br />
Taigi gydytojai, gavæ licencijas iki 2001<br />
04 05, iki tol savo profesinæ kvalifikacijà<br />
gali bûti tobulinæ vien, pavyzdþiui,<br />
specialybiø moksliniø draugijø organizuotose<br />
konferencijose. Taèiau uþ vëlesná<br />
laikotarpá gydytojas privalës pateikti<br />
dokumentus, patvirtinanèius, kad<br />
jis tobulinosi universitetiniuose kursuose<br />
ne maþiau kaip 72 val., jei licencija<br />
galioja iki 2004 05 01. Vidurkis apskaièiuojamas<br />
taip: tobulinimasis per 1 metus<br />
turi sudaryti 40 val., ið jø 24 val. –<br />
universitetiniuose kursuose.<br />
Kai kurie kolegos man pasakojo mokæsi<br />
universitetiniuose kursuose iki minëto<br />
laikotarpio – 2001 04 05 ir surinkæ,<br />
pavyzdþiui, 110 val. Tokiems gydytojams<br />
nepasisekë – jiems bûtinai<br />
reikës surinkti ir trûkstamas universitetines<br />
10 val. Lengviau tiems, kurie<br />
iki minëto laikotarpio kursuose nebuvo,<br />
– jiems uþteks ir 72 val.<br />
Vienà kartà per 5 metus ið valstybës<br />
biudþeto apmokama iki 75 proc. tobulinimosi<br />
universitetinëse institucijose<br />
iðlaidø, trûkstamas lëðas turi skirti<br />
darbdavys, rëmëjai ar pats asmuo.<br />
Kaip skaièiuojamos valandos?<br />
Viena staþuotës diena – 6 val. (uþsienyje<br />
– 9 val.); 1 val. paskaitos kursams<br />
ar seminarams parengimas – 10 val.<br />
(uþsienyje – 15 val.). Skaitytas mokslinis<br />
praneðimas – 20 val. (uþsienyje –<br />
30 val.). Tezës be praneðimo – 4 val.<br />
(uþsienyje – 6 val.). Beje, jei gydytojas<br />
ir dalyvavo konferencijoje (turi tà<br />
patvirtinantá dokumentà), ir skaitë praneðimà<br />
arba jei yra paskelbtos jo praneðimo<br />
tezës (nors praneðimas neskaitytas),<br />
atitinkamos valandos sudedamos.<br />
Dëstytojas, skaitantis tobulinimosi<br />
kursà, negalëtø gauti ir tø kursø dalyvio<br />
paþymëjimo. Jam tokios formos<br />
tobulinimasis áskaitomas kaip pasirengimas<br />
atitinkamos trukmës paskaitai.<br />
Tobulinantis kitose su profesine kvalifikacija<br />
susijusiose srityse (vadyba,<br />
kompiuterija, neurologija, sveikatà<br />
stiprinanèiø ligoniniø konferencijos,<br />
meno terapija ir kt.) áskaitoma tik 1/3<br />
val. Be to, tokio tobulinimosi laikas negali<br />
sudaryti daugiau kaip 20 proc. privalomojo<br />
profesinës kvalifikacijos tobulinimo<br />
trukmës. Esame pasiekæ tokià<br />
specializacijà, kad áskaitoma tik 1/<br />
3 vaikø psichiatrø tobulinimosi suaugusiø<br />
<strong>psichiatrijos</strong> kursuose valandø.<br />
Tas pats ir su narkologija, nors, man<br />
rodos, beveik kiekvienas psichiatras<br />
gali dirbti narkologu, o narkologas –<br />
toli graþune...<br />
Valandos uþ straipsnius skaièiuojamos<br />
taip: uþsienio ar tarptautiniuose<br />
moksliniuose þurnaluose su citavimo<br />
indeksu – 90 val., be citavimo indekso<br />
– 75 val.; pripaþintuose <strong>Lietuvos</strong><br />
mokslo þurnaluose – 30 val.; <strong>Lietuvos</strong><br />
suorganizuotos mokslinës-praktinës<br />
konferencijos leidinyje – 10 val., t.p.<br />
leidinyje uþsienyje –15 val.<br />
Metodiniø nurodymø, vadovëliø,<br />
taip pat straipsniø populiariojoje medicinos<br />
literatûroje rengimas profesinës<br />
kvalifikacijos tobulinimo forma<br />
nelaikomi.<br />
Reikalavimai paþymëjimams galioja<br />
nuo 2001 04 05 iki dabar (nors<br />
tik <strong>2003</strong> m. mûsø konferencijose imta<br />
iðdavinëti paþymëjimus, atitinkanèius<br />
visus reikalavimus):<br />
• Paþymëjimà iðdavusi institucija<br />
• Registracijos numeris<br />
• Data<br />
• Tema<br />
• Valandø skaièius<br />
• Kam skirtas renginys (pvz.,<br />
gydytojams psichiatrams)<br />
• Institucijos vadovo paraðas,<br />
antspaudas<br />
Jei renginio organizatoriai keli, paþymëjimo<br />
registracijos numerá áraðo<br />
kiekviena institucija (t. p. turi bûti keli<br />
paraðai, antspaudai)<br />
Kokius dokumentus reikia pateikti<br />
Akreditavimo tarnybai? Turimà licencijà,<br />
pasà, tobulinimosi paþymëjimus,<br />
paþymà apie paskutinius 5 metus ið darbovietës,<br />
kurioje bûtinai turi bûti nurodyta,<br />
kad asmuo dirbo psichiatru ir kokiu<br />
ásakymu remiantis juo paskirtas, arba<br />
atðviestus Sodros paþymëjimo duomenis<br />
uþ paskutinius 5 metus, kur yra<br />
áraðyta, jog asmuo dirbo psichiatru ir<br />
sveikatos paþymà (forma 46a). Visø dokumentø,<br />
iðskyrus licencijà ir sveikatos<br />
paþymà, patvirtintas kopijas. Reikia<br />
pridëti ir 66 Lt mokesèio (ámokos kodas<br />
5710) Vilniaus mokesèiø inspekcijai<br />
kvità (sàskaita 10002458204, AB<br />
Hansabanke, kodas 73000). Akreditavimo<br />
tarnyba pageidauja, kad bûtø pateikti<br />
atskiri tobulinimosi kursø, konferencijø<br />
ir moksliniø darbø sàraðai su<br />
susumuotomis valandomis.<br />
Tad sëkmës! Ir ateinanèius penkerius<br />
metus vël bûsime tikri psichiatrai, nesibaiminantys<br />
pristigti duonos... Nebent<br />
toje Europos Sàjungoje kas nors<br />
pasikeistø...<br />
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
9
AKTUALIJOS<br />
Narkotikø vartojimo<br />
prevencija bendruomenëje<br />
Jau treti metai svarstoma ir tobulinama<br />
„Ankstyvo mokiniø narkotiniø<br />
ir psichotropiniø medþiagø<br />
vartojimo nustatymo tvarka“ susilaukë<br />
prieðtaringø visuomenës ir specialistø<br />
vertinimø. Atnaujintame Sveikatos apsaugos<br />
ministerijos interneto tinklalapyje<br />
patvirtinto ðios tvarkos galutinio varianto<br />
rasti nepavyko, taèiau SAM praneðimai<br />
spaudai informuoja apie tai, kad<br />
2004 m. sausio 1 d. turëjo bûti ásteigtas<br />
Narkotikø kontrolës departamentas prie<br />
LRV, atsakingas uþ Vyriausybës narkotikø<br />
kontrolës ir narkomanijos prevencijos<br />
strategijos bei programos ágyvendinimà<br />
2004–2008 metais. Vyriausybinës<br />
narkotikø kontrolës komisijos pavedimu<br />
ðis departamentas kontroliuos ir<br />
koordinuos institucijø darbà, ankstyvo<br />
mokiniø narkotiniø, psichotropiniø medþiagø<br />
vartojimo nustatymo tvarkos ágyvendinimà.<br />
Tvarkos projekte numatoma,<br />
kad testavimà turi teisæ atlikti Narkotikø<br />
kontrolës departamento ágaliota sveikatos<br />
prieþiûros specialistø komisija, jos<br />
veiklos nuostatas tvirtins departamentas.<br />
Specialistø komisija vykdys kontroliná<br />
mokiniø testavimà,<br />
Svarstant bet kokias narkotikø vartojimo<br />
prevencijos priemones verta prisiminti<br />
Sveikatos apsaugos ministerijos<br />
vyriausiosios specialistës O. Grimalauskienës<br />
ir bendraautoriø (L. Bulotaitë,<br />
E. Subata, Z. Javtokas, O.Davidonienë,<br />
R. Vainauskienë) parengtà ir 2002 m. iðkleistà<br />
knygà „Narkotikø vartojimo prevencija<br />
bendruomenëje“. Tai þinynas,<br />
skirtas pirminës sveikatos prieþiûros darbuotojams,<br />
kuriame aiðkiai iðdëstyti pagrindiniai<br />
narkotikø prevencijos principai.<br />
Ðioje knygoje yra nuosekliai pristatoma<br />
piktnaudþiavimo narkotikais samprata,<br />
politikos Lietuvoje ir pasaulyje metmenys,<br />
pateikiami epidemiologiniai priklausomybæ<br />
sukelianèiø medþiagø vartojimo<br />
duomenys. Svarbi knygos dalis<br />
yra skirta bûtent prevencinei veiklai: aptariama<br />
jos metodai ir strategija, prevencijos<br />
programø rengimo principai bei<br />
programø vertinimas.<br />
Pabrëþiant privalomà moksleiviø testavimà<br />
ignoruojamas faktas, kad tradicinës<br />
supaprastintos perauklëjimo, baudimo<br />
ir gelbëjimo strategijos nëra veiksmingos<br />
sprendþiant narkomanijos problemà.<br />
Dëstant pagrindinius prevencijos<br />
principus ðiame þinyne taip pat aiðkiai<br />
iðskirta, kad „prevencijos priemonës turi<br />
apimti visas svaiginimosi formas – nuo<br />
rûkymo, alkoholio vartojimo iki stipriø<br />
narkotikø vartojimo“, o ne vienà ribotà<br />
svaiginimosi bûdà. Ðitai atsispindi ir<br />
Sveikatos apsaugos ministerijos praneðimuose<br />
spaudai – skatinama taikyti<br />
kompleksinæ tabako, alkoholio ir narkotikø<br />
prevencijà.<br />
Nors testavimas vadinamas narkotikø<br />
vartojimo prevencijos priemone, visiðkai<br />
neaiðku, kuriai prevencijos krypèiai<br />
ðià priemonæ reikëtø priskirti, – tai greièiau<br />
gàsdinimo priemonë. Tuo tarpu minimame<br />
þinyne vëlgi nurodoma: „Daugumos<br />
ðiuolaikiniø prevencijos programø<br />
dëmesio centre – psichologiniai bei<br />
socialiniai veiksniai, darantys átakà narkotikø<br />
vartojimui. Pagal ðias programas<br />
ugdomi grieþto atsisakymo vartoti, prieðinimosi<br />
socialiniam spaudimui ágûdþiai,<br />
atliekamas „psichologinis skiepijimas“,<br />
ugdomi asmeniniai ir socialiniai arba gyvensenos<br />
ágûdþiai“.<br />
Ðios programos yra veiksmingesnës,<br />
nes pagrástos daug platesne paaugliø narkotikø<br />
vartojimo prieþasèiø samprata ir<br />
psichologinëmis þmogaus elgesio teorijomis,<br />
jas ágyvendinant naudojamasi patikimomis<br />
intervencijos technikomis ir<br />
mokslo tyrimø duomenimis.<br />
Valstybinio psichikos sveikatos centro<br />
duomenimis, asmens sveikatos prieþiûros<br />
ástaigose pagal amþiaus grupes<br />
1999 m. dël priklausomybës nuo narkotikø<br />
áregistruota: iki 14 m. – 0,6 proc.<br />
(l7), 15–19 m. – 7,5 proc. (232), – bendras<br />
skaièius nesiekia net 300. Tiesa,<br />
<strong>2003</strong> m. ESPAD tyrimo duomenimis,<br />
narkotikø vartojimas stabilizavosi, nelegalius<br />
narkotikus vartojo 15,6 proc.<br />
moksleiviø. Rodiklis dar didesnis didþiuosiuose<br />
miestuose ir rizikos vaikø<br />
grupëse. Beje, dauguma moksleiviø, sudaranèiø<br />
tuos gàsdinanèius 15 procentø,<br />
neteisëtas psichotropines medþiagas<br />
vartoja atsitiktinai, kartà per mënesá ar<br />
reèiau. Keista, kad negirdëti labai iðsigandusiø<br />
balsø dël beveik ðimtaprocentinio<br />
alkoholio vartojimo vyresnëse klasëse.<br />
Gaila, kad kol kas þinynai ir moksliniai<br />
tyrimai yra skiriami specialistams,<br />
o politiniai sprendimai priimami remiantis…<br />
tarpþinybinëmis grupëmis. Todël<br />
svarbu, kad narkotikø prevencijà bendruomenëje<br />
iðmanytø ne tik programas<br />
ágyvendinantys specialistai, bet ir strateginius<br />
sprendimus priimantys politikai.<br />
Ðis þinynas – ne tik specialistams, bet ir<br />
politikams.<br />
Parengë<br />
N. Goðtautaitë<br />
L. Dobelytë<br />
INORMACIJA DIRBANTIEMS SU PRIKLAUSOMYBE NUO AZARTINIØ LOÐIMØ:<br />
Anoniminiai loðëjai<br />
mob. 8-685 49035<br />
mob. 8-687 95285<br />
10 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
LPA VALDYBOS INORMACIJA<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichiatrø asociacijos suvaþiavimas<br />
<strong>2003</strong> m. lapkrièio 21 d<br />
Protokolas<br />
Suvaþiavime dalyvavo 223 <strong>Lietuvos</strong><br />
psichiatrø asociacijos nariai. <strong>2003</strong> m.<br />
lapkrièio 21 d. asociacijoje yra 440<br />
nariø.<br />
1. Suvaþiavimo atidarymas. Sveikinimo<br />
þodis. Suvaþiavimo dalyvius pasveikino<br />
LPA prezidentas doc. E.Subata,<br />
paminëdamas aktualias problemas:<br />
maþi atlyginimai, nepakankamas psichiatrø<br />
atstovavimas paslaugø teikimà,<br />
<strong>psichiatrijos</strong> finansavimà bei specialistø<br />
kvalifikacijà reglamentuojanèiose<br />
institucijose.<br />
2. <strong>Lietuvos</strong> psichikos sveikatos politika<br />
ir paslaugø plëtros strategija – kai<br />
kurie esanèios sistemos vertinimo rezultatai.<br />
Praneðëjas doc.D.Pûras pristatë<br />
<strong>Lietuvos</strong> ir þymiø Europos psichikos<br />
sveikatos politikos ekspertø atliktø nepriklausomø<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichikos sveikatos<br />
sistemos ir jos vystymosi tyrimø tikslus<br />
ir iðvadas. Gyd. A.Alekseièikas teiravosi,<br />
kokios interesø grupës, trukdo<br />
<strong>psichiatrijos</strong> vystymuisi. Doc. D. Pûras<br />
nurodë, kad medicinoje svarbios interesø<br />
grupës: specialistai (Lietuvoje aktyviausi<br />
gydytojai psichiatrai, maþiausiai<br />
aktyvûs psichologai ir socialiniai darbuotojai),<br />
pacientai ir jø artimieji, politikai<br />
ir visuomenë. Praneðëjas pabrëþë,<br />
kad Lietuva yra tarp labiausiai stigmatizuojanèiø<br />
psichiatrijà ðaliø, o ðiuo metu,<br />
kuriant <strong>psichiatrijos</strong> politikà, geriausiai<br />
girdimas ástaigø vadovø balsas. Doc.<br />
D. Pûro nuomone psichikos sveikatos<br />
sistemos vystymosi trukmë priklauso<br />
nuo strategijos suformulavimo ir po to<br />
trunka apie 20 metø.<br />
3. Kai kurie psichiatrø kvalifikacijos<br />
këlimo ir licencijavimo klausimai.<br />
Praneðëja D.Survilaitë iðanalizavo ir pristatë<br />
galiojanèius <strong>Lietuvos</strong> gydytojø kvalifikacijos<br />
këlimo reikalavimus, ástatymus,<br />
kvalifikacijos këlimo valandø apimtá<br />
ir paskirstymà. Pateikë informacijà<br />
dël apmokëjimo uþ kvalifikacijos këlimo<br />
kursus bei dokumentus, kuriø reikalauja<br />
licencijavimo komisija.<br />
4. Klaipëdos kraðto psichiatrø bei<br />
medicinos psichologø socialinës apklausos,<br />
vertinant psichiatrinæ pagalbà<br />
Klaipëdos kraðte rezultatai. Praneðëjas<br />
S.Liutkus pateikë Klaipëdos<br />
kraðto psichikos sveikatos prieþiûros<br />
darbuotojø apklausos, rezultatus. Respondentø<br />
teirautàsi kaip jie vertina psichikos<br />
sveikatos pagalbà (ambulatorinæ<br />
ir stacionarinæ), psichikos sveikatos prieþiûros<br />
darbuotojø skaièiø, atlygá, taip pat<br />
klausta, koks atlyginimas bûtø pakankamas.<br />
Praneðime palyginti <strong>2003</strong> ir 1993<br />
m. analogiðko tyrimo duomenys, vertinant<br />
<strong>psichiatrijos</strong> vystymosi tendencijas.<br />
5. Etika, þiniasklaida ir informavimas.<br />
Praneðëjas L.Sluðnys pristatë savo<br />
darbo Þurnalistø ir leidëjø etikos komisijoje<br />
patyrimà, reikalavimus, keliamus<br />
informacijai, kurià pateikia þiniasklaidos<br />
priemonës, aptarë Þurnalistø ir leidëjø<br />
etikos komisijos rekomendacijas: vengti<br />
vien smalsumà kelianèios informacijos<br />
bei skaudþiø ávykiø pavertimo sensacija.<br />
Buvo aptartas terminas „nestabilios<br />
psichikos asmuo”, dël kurio naudojimo<br />
buvo kreiptasi á Þurnalistø ir leidëjø<br />
etikos komisijà. Jeigu toká iðsireiðkimà<br />
vartoja þurnalistas, tai vertinama kaip<br />
etikos paþeidimas, o jeigu medicinos<br />
specialistas – turëtø bûti sprendþiama ar<br />
nepaþeisti medicinos ir profesinës etikos<br />
reikalavimai. Sveikatos apsaugos ministerija<br />
kelis kartus buvo informuota raðtu,<br />
áspëjant dël tokiø iðsireiðkimø neleistinumo.<br />
6. LPA Kraðtø veiklos aktualijos.<br />
Pirmininkauja doc. E.SUBATA.<br />
Kauno kraðto aktualijas pristatë gyd.<br />
V.Matonienë, praneðime aptarë PSC savarankiðkumo<br />
problemas, akcentuojant<br />
komandiná darbà ir aptarnaujamos teri-<br />
torijos (20–30 tûkst. gyventojø) nustatymas.<br />
Praneðëja taip pat svarstë bûtinybæ<br />
uþsitikrinti bendrà „psichiatriná“<br />
biudþetà, ir lëðas, likusias sumaþinus lovø<br />
ir personalo psichiatrijoje, skirti dienos<br />
centrø bei naujø paslaugø kûrimui.<br />
Svarstant specialistø kvalifikacijos këlimà<br />
rekomendavo, kad licencijavimui<br />
galiojanèius paþymëjimus, galëtø iðduoti<br />
ne tik universitetai.<br />
Ðiauliø kraðo aktualijas pristatë gyd.<br />
V.Bartkevièius. Ðiauliø kraðtas vietos<br />
specialistams organizuoja pertraukiamus<br />
universitetinius kvalifikacijos këlimo<br />
kursus Ðiauliuose, nepasitraukiant ilgesniam<br />
laikui ið darbo vietos. Ðiauliø kraðtas<br />
rengia dalykines kraðto konferencijas,<br />
didelis dëmesys skiriamas psichosocialinei<br />
reabilitacijai. Praneðëjas pritarë<br />
PSC savarankiðkumui ir aptarnaujamos<br />
teritorijos nustatymui bei sutaupytø<br />
lëðø panaudojimui naujoms paslaugoms<br />
kurti.<br />
Klaipëdos kraðto aktualijas pristatë<br />
gyd. S.Liutkus, kuris pasakojo apie konferencijø<br />
metu po teorinës dalies vykstantá<br />
klinikiniø atvejø nagrinëjimà, kuriuo<br />
siekiama tobulinti klinikiná màstymà.<br />
Klaipëdos kraðte organizuojami seminarai<br />
bei jø ciklai, kuriuose dësto Vilniaus<br />
universiteto specialistai, yra ásteigta<br />
psichoterapijà taikanèiø specialistø<br />
grupë. Apþvelgiant psichiatrinæ pagalbà<br />
Klaipëdos mieste nurodyta, kad èia veikia<br />
vienas savarankiðkas PSC, ir deja nebuvo<br />
pasinaudota galimybe stacionarines<br />
<strong>psichiatrijos</strong> paslaugas integruoti á<br />
3 somatines ligonines, kol kas atotrûkis<br />
tarp <strong>psichiatrijos</strong> ir likusios medicinos<br />
yra itin didelis. Praneðime aptarta priverstinai<br />
gydomø pacientø problema,<br />
nes Klaipëdos kraðte nëra skyriaus, galinèio<br />
uþtikrinti tokiø pacientø gydymà,<br />
slaugà, ir personalo saugumà. (Gyd.<br />
V.Matonienë informavo, kad priverstinai<br />
gydomi pacientai bus perkeliami á<br />
Rokiðkio PL). Klaipëdos kraðto aktualijø<br />
pristatymà tæsusi gyd. S. Naujokienë<br />
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
11
LPA VALDYBOS INORMACIJA<br />
teigë, kad svarbu uþtikrinti, kad psichikos<br />
sveikatos prieþiûra bûtø teikiama ne<br />
tik vieðosiose, bet ir privaèiose ástaigose.<br />
Paslaugø kokybæ turi uþtikrinti savivaldybë,<br />
nepriklausomai nuo PSC nuosavybës<br />
formos, nes esant reikalui gali<br />
atsisakyti pirkti paslaugas. Praneðëja priminë,<br />
kad gydant psichikos sutrikimus<br />
bendrose ligoninëse, ryðkiai maþëja stigma,<br />
pacientai noriau kreipiasi, taèiau per<br />
pastaruosius 4 metus, tokiø skyriø skaièius<br />
sparèiai maþëja ir pabrëþë bûtinybæ<br />
ðiems skyriams vienytis.<br />
Vilniaus kraðto aktualijas pristatë gyd.<br />
A. Navickas. Jis teigë, kad reikia suteikti<br />
kraðtams daugiau savarankiðkumo organizuojant<br />
seminarus ir konferencijas, kuriø<br />
paþymëjimai galiotø licencijuojant.<br />
Informavo, kad yra parengti Vilniaus<br />
kraðto filialo nuostatai ir siûlë tiksliai<br />
apibrëþti kraðtø filialø ágaliojimus kvalifikacijos<br />
këlimo srityje, nes tikslinga,<br />
kad Vilniaus kraðto filialas gautø ágaliojimus<br />
rûpintis Vilniaus kraðto psichiatrø<br />
kvalifikacijos këlimu.<br />
Diskusijose buvo aptarti praneðimuose<br />
iðdëstyti klausimai: doc. E. Subata pasisakë<br />
uþ tai, kad didëtø LPA vaidmuo<br />
specialistø kvalifikacijos këlime. Gyd.<br />
S. Liutkus nurodë buvimo savarankiðku<br />
padaliniu privalumus bei teigë, kad kraðtø<br />
bei filialø antspaudai, iðduodant paþymëjimus<br />
apie kvalifikacijos këlimà,<br />
galiotø kaip ir LPA antspaudas. Gyd.<br />
A. Navickas nurodë, kad iki ðiol neiðspræsta<br />
patvirtintø taikymui psichologiniø<br />
testø problema, tuo tikslu reikëtø<br />
ásteigti komisijà, kuri iðanalizuotø ir<br />
spræstø klausimà dël psichologiniø testø<br />
taikymo. Naujai siûlomus klausimus<br />
doc. E.Subata siûlë pirmiausiai iðnagrinëti<br />
ir paruoðti LPA valdybos posëdyje,<br />
ten pat turëtø bûti sudaromos ir komisijos.<br />
Gyd. E. Mikaliûnas informavo, kad<br />
SAM sudarë darbo grupæ, rengianèià<br />
paslaugø detalizavimà bei reikalavimus<br />
jas teikianèioms ástaigoms, pabrëþë realistiðkø<br />
standartø svarbà ir paragino<br />
psichiatrus aktyviai dalyvauti komisijos<br />
darbe. Gyd. D. Survilaitë nurodë,<br />
kad mokymus gali rengti daug kas, taèiau<br />
galioja tik paþymëjimai su universitetø<br />
katedrø vadovø paraðais, todël<br />
tikslinga parengti kreipimàsi á Valstybinæ<br />
akreditavimo tarnybà, Sveikatos<br />
apsaugos ministerijà ir kitas institucijas,<br />
kad á LPA rekomendacijas bûtø atsiþvelgiama<br />
iðduodant ar pratæsiant licencijà.<br />
Gyd. L. Lazauskas pasiûlë sukurti<br />
darbo grupæ, kuri padëtø susigràþinti<br />
buvusias LPA teises kvalifikacijos<br />
këlimo ir vertinimo srityje.<br />
7. LPA filialø nuostatø projekto pristatymas,<br />
priëmimas. Suvaþiavimui pateikti<br />
tvirtinti kraðtø filialø nuostatai –<br />
kraðtai steigiasi kaip LPA filialai, kuriø<br />
kiekvienas deleguoja á LPA valdybà po<br />
vienà atstovà. Diskusijoje informuota,<br />
kad perregistravus LPA ástatus, pagal<br />
Asociacijø ástatymo reikalavimus, kraðtai<br />
gali bûti savarankiðkos organizacijos,<br />
bet tada negali bûti LPA dalimi. Gyd.<br />
S. Liutkus iðsakë abejones dël Klaipëdos<br />
kraðto organizacijos perregistravimo<br />
á filialà. Taip pat aptarti nario mokesèio<br />
paskirstymo klausimai. Parengti ir kraðtuose<br />
apsvarstyti buvo Vilniaus, Kauno<br />
ir Ðiauliø kraðtø filialø nuostatai, todël<br />
jie pateikti tvirtinimui, atidedant Klaipëdos<br />
kraðto klausimo svarstymà. Balsuojant<br />
LPA suvaþiavimas pritarë ðiø filialø<br />
steigimui ir nuostatams (uþ – 210,<br />
prieð – 4 balsai, susilaikë – 8).<br />
8. Juridiniø nariø priëmimas á LPA<br />
Siûloma <strong>Lietuvos</strong> vaikø ir paaugliø draugijà<br />
(LVPD) priimti á LPA, draugija suvaþiavime<br />
turëtø vienà balsà. E.Subata<br />
pasiûlë stojimo mokestá numatyti 50 Lt.,<br />
o gyd. D.Survilaitë – 100 Lt. Balsuojant<br />
LPA suvaþiavimas pritarë, kad<br />
LVPD bûtø priimta á LPA juridiniu asmeniu,<br />
nustatant stojimo mokestá –<br />
100 Lt, o LPA valdyba ágaliota nustatyti<br />
juridiniø nariø metiná mokestá, atsiþvelgiant<br />
á organizacijos nariø skaièiø (uþ –<br />
220, prieð – 0, susilaikë – 2).<br />
9. Pasaulio psichiatrø <strong>asociacija</strong> ir<br />
Lietuva. Marianne Kastrup pristatë Pasaulio<br />
psichiatrø asociacijos istorijà bei<br />
tarptautinio bendradarbiavimo perspektyvas.<br />
10. <strong>Lietuvos</strong> sutrikusios psichikos<br />
þmoniø <strong>asociacija</strong> pirmininkë V.Kaðubienë<br />
pristatë organizacijos istorijà ir<br />
tikslus.<br />
11. Atskiru klausimu, gavus Klaipëdos<br />
kraðto praðymà, patvirtinti LPA<br />
Klaipëdos filialo nuostatai (uþ – 220,<br />
prieð – 0, susilaikë – 2)<br />
12. Prievartos psichiatrijoje aspektai.<br />
Praneðëjas V.Raèkauskas informavo<br />
apie prievartinio gydymo taikymà<br />
ávairiose ðalyse bei tarptautiná tyrimà<br />
„Prievartos taikymo psichiatrijoje ávertinimas<br />
Europoje“, kuriame dalyvauja ir<br />
<strong>Lietuvos</strong> tyrëjai. Juo siekiama ávertinti<br />
priverstinio gydymo situacijà Lietuvoje<br />
bei pateikti rekomendacijas apie optimalø<br />
prievartos taikymà psichiatrijoje. Kol<br />
kas nëra oficialiø duomenø apie priverstinai<br />
be teismo sprendimo stacionarizuotø<br />
pacientø skaièiø.<br />
13. Vaikø ir paaugliø psichikos sveikatos<br />
strategija Vilniaus mieste. Praneðëja<br />
J.Sajevièienë informavo apie darbo<br />
grupæ, finansuojamà Atviros <strong>Lietuvos</strong><br />
fondo, kuri kuria vieningà ir ilgalaikæ<br />
vaikø ir paaugliø psichikos sveikatos<br />
strategijà Vilniuje bei strategijos ágyvendinimo<br />
rekomendacijas. Joje siekiama<br />
tiksliai apibrëþti kiekvienos institucijos,<br />
susijusios su vaikø ir paaugliø prieþiûra<br />
funkcijas, pareigas ir atsakomybæ, numatyti<br />
kaip vaikams ir paaugliams bûtø teikiama<br />
pilnavertë ir nenutrûkstama pagalba.<br />
14. Dël LPA suvaþiavimo <strong>2003</strong> m. lapkrièio<br />
21 d. rezoliucijos Apsvarstyta ir<br />
vienbalsiai priimta LPA suvaþiavimo rezoliucija,<br />
dël Psichikos sveikatos centrø.<br />
Pagrindiniai rezoliucijos teiginiai: PSC turi<br />
bûti savarankiðkos ástaigos, aptarnauti<br />
ne maþiau 20–30 tûkst. Gyventojø, veikti<br />
teritoriniu principu. Lëðos, sutaupytos<br />
maþinant <strong>psichiatrijos</strong> stacionarines paslaugas,<br />
turi bûti skiriamos naujø paslaugø<br />
bendruomenëje plëtrai.<br />
15. Suvaþiavimo uþdarymas. Doc.<br />
E. Subata padëkojo LPA nariams uþ dalyvavimà,<br />
praneðëjams uþ ádomius ir turiningus<br />
praneðimus, LPA valdybos nariams<br />
uþ suvaþiavimo organizavimà ir<br />
paskelbë suvaþiavimà baigusiu darbà.<br />
Prezidentas<br />
Emilis Subata<br />
Sekretorë<br />
Eglë Pincevièiûtë<br />
12 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
LPA VALDYBOS INORMACIJA<br />
1995 metais buvo priimtas Psichikos<br />
sveikatos prieþiûros ástatymas,<br />
reglamentuojantis, kad ambulatorinæ<br />
psichikos sveikatos prieþiûrà teikia<br />
savivaldybiø Psichikos sveikatos centrai<br />
(PSC). Jau sukaupta maþdaug<br />
penkeriø metø patirtis, nes PSC pradëjo<br />
kurtis 1998 metais.<br />
PSO dokumentai (The World Health<br />
Report 2001) rekomenduoja, kad<br />
PSC paslaugas teiktø arti paciento gyvenamosios<br />
vietos. PSC veikiant bendruomenëje<br />
galima vykdyti saviþudybiø,<br />
priklausomybës ligø, vaikø elgesio<br />
sutrikimø prevencijà, dirbti su ðeimomis,<br />
ðvietimo ástaigomis, analizuoti<br />
bendruomenës psichikos sveikatos<br />
poreikius, atstovauti psichikos ligonius,<br />
átraukti bendruomenæ á psichikos<br />
sveikatos prieþiûros procesà, skatinti<br />
pacientø organizacijø kûrimàsi,<br />
vykdyti psichikos ligoniø reabilitacijà<br />
ir abilitacijà, bendradarbiauti su visomis<br />
institucijomis, teikianèiomis<br />
psichikos sveikatos ir socialines paslaugas,<br />
teikti prieþiûrà asmenims neprisiraðiusiems<br />
prie gydymo ástaigos,<br />
asocialiems, iðëjusiems ið ákalinimo<br />
vietø.<br />
Pasiekti ðiø tikslø bûtina specialistø<br />
komanda: gydytojas psichiatras,<br />
psichologas, vaikø paaugliø psichiatras,<br />
socialinis darbuotojas, psichikos<br />
sveikatos slaugytoja bei psichoterapeutas.<br />
Adekvaèiai materialinei bazei<br />
ir specialistams iðlaikyti ið TLK skiriamø<br />
lëðø reikia paslaugas teikti ne<br />
maþiau kaip 20-30 000 gyventojø. Aptarnaujant<br />
maþiau gyventojø, neámanoma<br />
vykdyti PSC keliamø uþduoèiø.<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichiatrø <strong>asociacija</strong><br />
Lithuanian Psychiatric Association<br />
LR Sveikatos apsaugos Ministrui<br />
Juozui Olekui<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichiatrø<br />
asociacijos suvaþiavimo<br />
rezoliucija<br />
PSC veikla ir bendradarbiavimas su<br />
kitomis ástaigomis pasunkëja bûnant<br />
pirminës sveikatos prieþiûros centro<br />
padaliniu. Daþnai nuo pirminës sveikatos<br />
prieþiûros ástaigos direktoriaus<br />
geros valios priklauso, kad visos TLK<br />
lëðos skirtos psichikos sveikatos prieþiûrai<br />
ir sukauptos ið kitø ðaltiniø, bûtø<br />
skiriamos Psichikos sveikatos centro<br />
veiklai, o ne panaudotos kitiems<br />
padaliniams iðlaikyti.<br />
Siekiant uþtikrinti PSC veiklà pagal<br />
<strong>Lietuvos</strong> SAM 1999 m. kovo 9 d. ásakymà<br />
Nr. 110, bûtina skatinti savivaldybes<br />
plëtoti savarankiðkus PSC. Savarankiðkuose<br />
PSC uþtikrinamos geresnës<br />
darbo sàlygos ir atlyginimai,<br />
darbuotojai aktyviau dalyvauja skirstant<br />
ir kontroliuojant uþdirbtas lëðas,<br />
lanksèiau organizuojama PSC veikla<br />
ágyvendinant bendrosios medicinos ir<br />
<strong>psichiatrijos</strong> reformà.<br />
Suvaþiavimo dalyviai vienbalsiai<br />
pasisako, kad:<br />
1. Psichikos sveikatos centrai turi<br />
bûti savarankiðkos ástaigos (juridiniai<br />
asmenys).<br />
2. Psichikos sveikatos centrai turi<br />
aptarnauti ne maþiau kaip 30 000 gyventojø.<br />
3. Psichikos sveikatos centrø veikla<br />
turëtø bûti grindþiama teritoriniu principu.<br />
4. Apskrièiø <strong>psichiatrijos</strong> tarnybø<br />
sutaupytos lëðos turi bûti panaudotos<br />
<strong>psichiatrijos</strong> reikmëms arba naujø <strong>psichiatrijos</strong><br />
paslaugø kûrimui.<br />
Prezidentas<br />
doc. Emilis Subata<br />
2004 m. vasario 11 d. 14 val.<br />
ávykusio LPA valdybos posëdþio<br />
Vilniaus priklausomybës ligø<br />
centre, Gerosios Vilties 3<br />
Protokolas<br />
Dalyvavo: Prof. A. Dembinskas, E. Mikaliûnas,<br />
V. Matonienë, V. Bartkevièius,<br />
S. Naujokienë, A. Navickas, N. Goðtautaitë<br />
Midttun, doc. E. Subata, G. Daubaras,<br />
V. Matulionienë<br />
Dienotvarkëje:<br />
1) Svarstyta: LPA atsakymas á Vilniaus mero<br />
A.Zuoko laiðkà dël Vilniaus psichikos<br />
sveikatos centro (du valdybos nariø paruoðti<br />
LPA pozicijos variantai) – pristatë prof.<br />
A.Dembinskas.<br />
Nutarta: vienbalsiai balsuota uþ II atsakymo<br />
variantà, 1 punkto pabaigoje áraðant, kad<br />
papildomai pridedama LPA rezoliucija (pasiûlë<br />
E.Mikaliûnas, G.Daubaras).<br />
2) Svarstyta: <strong>2003</strong> m. LPA suvaþiavimo vykusio<br />
<strong>2003</strong> 11 21 finansinë ataskaita – pristatë<br />
E.Subata. paþymëjo, kad suvaþiavimo<br />
metu gauta daugiau lëðø, negu buvo iðleista.<br />
Nutarta: pritarti lëðø panaudojimo atskaitai.<br />
3) Svarstyta: LPA suvaþiavimo ir kitø LPA<br />
renginiø planas 2004 m. – pristatë E. Subata<br />
Nutarta:<br />
a) ðiemet lapkrièio 20 d. (ðeðtadiená) surengti<br />
ataskaitiná rinkiminá suvaþiavimà kartu pasikvieèiant<br />
L.Kastrup;<br />
b) suvaþiavimo proga iðleisti specialø „Psichiatrijos<br />
þiniø“ numerá, kuriame apþvelgti<br />
LPA veiklà ataskaitiniu laikotarpiu, kraðtø,<br />
mokslo, specialybiø pasiekimus.<br />
4) Svarstyta: einamieji reikalai.<br />
a) LPA valdyba delegavo N. Goðtautaitæ<br />
Midttun á WPA (Pasaulio psichiatrø asociacijos)<br />
jaunøjø psichiatrø tarybà;<br />
b) gautas <strong>Lietuvos</strong> sutrikusios psichikos<br />
þmoniø globos bendrijos pirmininkës D. Kaðubienës<br />
pritarimas LPA suvaþiavimo rezoliucijai<br />
raðtu, adresuotam SAM ministrui<br />
J.Olekui;<br />
c) pasiûlyti norintiems pervesti 2 % pajamø<br />
mokesèio dalá á LPA sàskaità;<br />
d) nesvarstyti konsensuso elektroninëje<br />
konferencijoje paskelbto teksto apie Prezidento<br />
sveikatà, panaðius klausimus spræsti<br />
patvirtinus etikos kodeksà;<br />
e) paskelbti konkursà LPA etikos kodeksui<br />
parengti.<br />
Pirmininkas E.Subata<br />
Sekretorius G. Daubaras<br />
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
13
LPA VALDYBOS INORMACIJA<br />
Kaip skirti 2 proc. savo<br />
pajamø mokesèio <strong>Lietuvos</strong><br />
psichiatrø <strong>asociacija</strong>i<br />
<strong>Lietuvos</strong> Respublikos gyventojø pajamø<br />
mokesèio ástatymo 34 str. 3 dalies<br />
nuostatos átvirtina naujà nuolatinio <strong>Lietuvos</strong><br />
gyventojo teisæ – nuo per mokestiná<br />
laikotarpá, kalendorinius metus, gautø<br />
pajamø mokesèio dalimi iki 2 procentø<br />
paremti pasirinktà ûkio subjektà, kuris pagal<br />
<strong>Lietuvos</strong> Respublikos labdaros ir paramos<br />
ástatymà turi teisæ gauti paramà. Ðis<br />
paramos teikimo bûdas nereikalauja ið gyventojo<br />
papildomø materialiniø iðlaidø.<br />
Gyventojas, nusprendæs per pajamø<br />
mokestá suteikti paramà <strong>Lietuvos</strong> psichiatrø<br />
<strong>asociacija</strong>i, turi:<br />
– uþpildyti bei pateikti mokesèiø administratoriui,<br />
kurio veiklos teritorijoje<br />
jis nuolat gyvena, nustatytos R0512 formos<br />
praðymà (toliau – Praðymas) pasibaigus<br />
kalendoriniams metams iki kitø<br />
metø geguþës 1 dienos. Toks yra praðymo<br />
pateikimo galutinis terminas (pvz.<br />
<strong>2003</strong> metø mokestinio laikotarpio – iki<br />
2004 05 01).<br />
Praðymo blankus nemokamai iðduoda<br />
apskrièiø valstybinës mokesèiø inspekcijos<br />
ir jø teritoriniai skyriai. Valstybinës mokesèiø<br />
inspekcijos interneto svetainëje<br />
www.vmi.lt skelbiama Praðymo R0512<br />
forma, skirta pildyti kompiuteriniu bûdu.<br />
Praðyme gyventojas turi nurodyti savo<br />
vardà, pavardæ, asmens kodà, nuolatinæ<br />
gyvenamàjà vietà (adresà) ir tokius<br />
duomenis apie paramos gavëjà:<br />
Pavadinimas: <strong>Lietuvos</strong> psichiatrø<br />
<strong>asociacija</strong><br />
Adresas: Gerosios Vilties g. 3,<br />
LT–2009 Vilnius, Lietuva<br />
Identifikacinis kodas: 9136713<br />
A/s Nr. 10000548077, AB bankas<br />
Hansa–LTB, kodas 73000<br />
Ataskaitinis mokestinis laikotarpis:<br />
<strong>2003</strong> m.<br />
Kokià mokesèio dalá procentais<br />
pervesti (iki 2 procentø)<br />
Mokesèiø administratorius privalo patikrinti,<br />
ar Praðyme yra áraðyti visi rei-<br />
kalingi duomenys. Praðymai, kuriuose<br />
áraðyti ne visi privalomi duomenys, nenagrinëjami<br />
ir apie tai informuojamas<br />
Praðymà pateikëjas, kuris turi teisæ patikslinti<br />
(naujai uþpildyti) Praðymà, taèiau<br />
ne vëliau kaip iki 2004 liepos<br />
1 dienos.<br />
Pavyzdys: jeigu gyventojas dirba pagal<br />
darbo sutartá ir mënesio atlyginimas<br />
– 450 Lt, tada per metus bus sumokëta<br />
633,60 Lt pajamø mokesèio. 2 proc.<br />
sumokëto pajamø mokesèio sudarys<br />
12,67 Lt. Ðià sumà galima pervesti tik<br />
vienam paramos gavëjui, nes pervedama<br />
suma negali bûti maþesnë nei 10 Lt.<br />
Kokiu bûdu galima pateikti Praðymà?<br />
Praðymà gyventojas gali tiesiogiai pristatyti<br />
á vietos AVMI, atsiøsti paðtu,<br />
pats arba per ágaliotà asmená.<br />
Tais atvejais, kai gyventojas privalo<br />
mokesèiø administratoriui pateikti metinæ<br />
pajamø mokesèio deklaracijà, Praðymas<br />
turi bûti pateikiamas kartu su deklaracija.<br />
Deklaracijos nepateikus Praðymas<br />
nenagrinëjamas ir apie tai informuojamas<br />
jo pateikëjas.<br />
Jeigu gyventojas neprivalo teikti mokesèiø<br />
administratoriui metinës pajamø<br />
mokesèio deklaracijos, Praðymà pateikia<br />
pats arba per savo darbdavá, jeigu<br />
pastarasis sutinka. Tokiu atveju Praðymà<br />
reikia ádëti á vokà, uþklijuoti ir pasiraðyti<br />
ant voko uþklijos linijos taip, kad<br />
voko nebûtø ámanoma atplëðti nepaþeidus<br />
paraðo vientisumo. Darbdavys ðá<br />
Praðymà turi pateikti tam mokesèiø administratoriui,<br />
kuriam teikia pajamø mokesèio,<br />
iðskaièiuoto ið A klasës pajamø,<br />
deklaracijà.<br />
Teisës aktus ir papildomà informacijà<br />
galima rasti VMI prie M interneto<br />
svetainëje<br />
www.vmi.lt<br />
Pagal VMÁ informacijà parengë<br />
L. Dobelytë<br />
Gerbiami<br />
kolegos!<br />
<strong>Lietuvos</strong> Geðtaltinës<br />
psichoterapijos <strong>asociacija</strong><br />
organizuoja konferencijà<br />
„Geðaltinë psichoterapija:<br />
galimybës ir ribos”<br />
Konferencija ávyks Vilniuje<br />
2004 m. balandþio 24 d. Maloniai<br />
kvieèiame dalyvauti ðioje konferencijoje.<br />
Praðome ir dràsiname skaityti<br />
konferencijoje praneðimus ir<br />
siøsti jø temas bei tezes. Praneðimø<br />
trukmë – 20 – 30 minuèiø. Planuojame<br />
iðspausdinti praneðimø<br />
tekstus.<br />
Kvieèiame dalyvauti konferencijoje<br />
bei informuoti apie ðià konferencijà<br />
savo kolegas.<br />
Praðome uþpildyti registracijos<br />
formà ir atsiøsti jà mums iki<br />
2004 m. vasario 1 d.<br />
Konferencijos dalyvio mokestis:<br />
LGPA nariams – 25 Lt, nariams studentams<br />
– 20 Lt, ne nariams –<br />
30 Lt, ne nariams studentams –<br />
25 Lt.<br />
Nuoðirdþiai,<br />
Dr. Vitalija Lepeðkienë<br />
<strong>Lietuvos</strong> Geðtaltinës<br />
psichoterapijos<br />
asociacijos prezidentë<br />
Adresas:<br />
Dþiaugsmo 74,<br />
LT-2020, Vilnius, Lietuva.<br />
E.paðtas: vilep@delfi.lt<br />
14 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
RENGINIAI<br />
Meno terapija –<br />
ispaniðkasis sielos flamenkas<br />
Agnë Balod<br />
Gyd. rezidentë<br />
Uþ lango – bjauri þiema, ðalta, o<br />
dar toji ðlapdriba... Taip ir nori<br />
si viskà mesti ir atsidurti ten,<br />
kur nesibaigia vasara, kur karðta saulë<br />
ir daug laisvo, tingaus laiko. Lëtai<br />
gurkðnoti kavà ir klausytis jausmingos<br />
ispaniðkos muzikos...<br />
Gal bûtent todël dabar ir prisiminiau<br />
7-àjà tarptautinæ meno terapijos konferencijà,<br />
vykusià rugsëjo 18–21 d. Madride.<br />
Konferencijà rengë ECArtE (European<br />
Consortium for Art Therapies<br />
Education). Ðià organizacijà 1991 m.<br />
ákûrë bendradarbiaujantys Hartfordðyro,<br />
Miunsterio, Nijmegeno ir Paryþiaus<br />
universitetai. Pagrindinis organizacijos<br />
tikslas – skatinti ávairiø meno terapijos<br />
ðakø vystymàsi Europoje, rengti profesionalius<br />
ir akademiðkai pripaþástamus<br />
bei vertinamus specialybës mokymus,<br />
ruoðti meno terapeutus, reprzentuoti jø<br />
veiklà. Meno terapijos sàvoka ðiuo metu<br />
apima dailës terapijà, ðokio terapijà,<br />
dramos ir muzikos terapijas, kurios savo<br />
ruoþtu dar skirstomos á smulkesnes<br />
sritis. ECArtE dalyvauja 31 organizacija<br />
ið 11 Europos ðaliø, jai vadovauja<br />
profesorë Line Kossolapow ið Miunsterio<br />
universiteto Vokietijoje. Taip pat<br />
organizacija siekia skatinti tarptautiná<br />
bendradarbiavimà – jau 5-ojoje konferencijoje<br />
(1999 m.) dalyvavo 26 ðaliø<br />
atstovai. Kitas ne maþiau svarbus uþdavinys<br />
– vertinimo ir mokymo kriterijø<br />
standartizavimas, t.y. pastangos juos<br />
suvienodinti ir padaryti tinkamus naudoti<br />
visoje ES. ECArtE pastangomis buvo<br />
parengta ECTS (European Community<br />
Course Credit Transfre System) ir<br />
ásteigta tarptautinë meno terapijos magistrantûra.<br />
Kiekvienos konferencijos tema atskira,<br />
su ja susijæ klausimai padeda atspindëti<br />
ir aptarti individualø menininkø patyrimà,<br />
o jø sprendimas praturtina ir paèià<br />
disciplinà, ir ðios srities paþinimà.<br />
Madrido konferencijos tema buvo „Meno<br />
terapija: pripaþinta disciplina ar<br />
sielos grafitai?“. Toks provokuojamas<br />
klausimas gali bûti suprantamas ir kaip<br />
esminë meno terapijos dilema: „ Ar meno<br />
terapija yra mokslo sritis, ar tik trumpalaikiø<br />
sielos virpesiø eskizai?“ Apie<br />
200 praneðimø buvo suskirstyti á keturis<br />
srautus: teorijos, meno, socialinës ir<br />
bendrosios pakraipø. Taip pat lygiagreèiai<br />
vyko ir praktiniai seminarai, kuriø<br />
metu galima buvo paþinti ir patirti, kokiais<br />
metodais dirba meno terapeutai visame<br />
pasaulyje. Madridas – be galo ðiltas<br />
ir spalvingas miestas, ástabi pietietiðka<br />
kultûra labai dera prie konferencijos<br />
atmosferos. Renginys ið esmës priminë<br />
spalvingà ir linksmà fiestà, spektaklá,<br />
kuriame viskas juda ir keièiasi.<br />
Dalyviai buvo paèiø ávairiausiø specialybiø<br />
ir kultûrø atstovai: mokytojai, socialiniai<br />
darbuotojai, gydytojai psichiatrai,<br />
psichoterapeutai ir psichologai, taèiau<br />
beveik visi jie kartu buvo ir diplomuoti<br />
meno terapeutai. Patys dëstytojai,<br />
kà tik atrodæ tokie susikaupæ ir iðkalbingi,<br />
po praneðimø tapdavo uoliais<br />
savo kolegø mokiniais, ásiþiebdavo ir<br />
uþgesdavo aistros, bendravimas, áspûdþiai.<br />
Norisi pasidþiaugti, kad ðiais metais<br />
konferencijoje iðklausyti net 3 praneðimai<br />
ið <strong>Lietuvos</strong>:<br />
• J. Suèylaitës „Gydanti poezijos jëga:<br />
raðymas kaip kelias á geresnæ savivertà<br />
ir bendravimà“,<br />
• D. Survilaitës „Menas ir psichikos<br />
ligonis <strong>psichiatrijos</strong> stacionare“,<br />
• S. Lesinskienës, A. Dabkutës ir<br />
A. Balod „Vaikø, turinèiø lingvistinës<br />
raidos sutrikimø, pieðiniø analizë“.<br />
Kadangi fiziðkai buvo neámanoma<br />
visko aprëpti, nuolat tekdavo rinktis<br />
tarp keliø praneðimø ir seminarø, vyks-<br />
tanèiø tuo pat metu, nestigo visuotinës<br />
sumaiðties, ðurmulio ir vëlavimo. Dalyvavimas<br />
renginyje labai priminë lankymàsi<br />
garsiajame Madrido Prado muziejuje:<br />
dël laiko stokos ið gausybës kûriniø<br />
ir saliø esi priverstas kukliai pasirinkti<br />
vos keletà. Taèiau be galo norisi<br />
paminëti nors tai, kas labiausiai ásiminë.<br />
Profesorius Robertas J. Landy, dramos<br />
terapijos programos ákûrëjas ir vadovas<br />
Niujorko universitete, pademonstravo<br />
ir pakomentavo videofilmà<br />
apie darbà su moksleiviais, kurie buvo<br />
rugsëjo 11-osios ávykiø liudytojai. Terapijos<br />
procese jau patys moksleiviai<br />
kûrë scenarijus ir vaidino istorijas apie<br />
didvyrá, aukà ir uþpuolikà. Plastiðkos<br />
meno kalbos dëka jie patys galëjo keisti<br />
ir modeliuoti ávykius, o drauge ir ágyti<br />
naujà patyrimà bei kitoká emociná santyká<br />
su jais.<br />
Mary Booker ið Anglijos, meno terapeutë<br />
ir vaikø su ávairiapusiðkais raidos<br />
sutrikimais bei sutrikusia rega mokytoja,<br />
surengë praktiná seminarà. Jo<br />
dalyviai uþsidëjo specialius tamsius akinius,<br />
kad geriau suprastø ir pajustø, kaip<br />
savotiðkai suvokia pasaulá ðie pacientai.<br />
O paskui... Paskui mes tamsoje vaidinome<br />
mità apie pasaulio sukûrimà,<br />
apie sielos kelionæ per keturis pasaulius:<br />
ropliø, gyvûnø, þmoniø ir Dievo.<br />
Mokytoja papasakojo, kad yra iðbandþiusi<br />
daugelá scenarijø, taèiau bûtent<br />
ðià istorijà labiausiai pamëgo vaikai.<br />
Blogiausia, kai negali aiðkiai matyti<br />
daiktø, negali jø ir ásivaizduoti, kai sutrikæs<br />
ne tik suvokimas, bet ir numatymas,<br />
kai negali turëti ir pakankamai aiðkiø<br />
vidiniø vaizdiniø. Pasaulio sukûrimo<br />
mitas tarsi ágalina sukurti daiktus ið<br />
nieko, sutiekia jiems pradþià, istorijà,<br />
vystymàsi ir pabaigà. Kuomet pats gali<br />
tai patiri, jau gali kiek geriau ásivaizduoti<br />
ir save bei aplinkà. Mary labai<br />
ákvëptai pasakojo, kad neágalûs vaikai<br />
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
15
RENGINIAI<br />
Teatras, teatras!..<br />
Danguolë Survilaitë<br />
kuria ðá mità keliolikos uþsiëmimø metu,<br />
o proceso pabaigoje tampa þymiai<br />
ramesni, pagerëja jø mokymasis, bendravimas<br />
ir elgesys.<br />
Inger Oster, dirbanti Ðvedijos Umea<br />
universiteto Socialinës medicinos katedroje,<br />
pristatë savo moksliná darbà<br />
su onkologinëmis pacientëmis. Moterys,<br />
serganèios krûties vëþiu, po chirurginës<br />
bei chemoterapijos kurso dalyvavo<br />
ir meno terapijos projekte. Darbas<br />
su jomis buvo labiau nukreiptas á<br />
moteriðkumo kaip savo lyties suvokimà.<br />
Pacientës savo pieðiniais stengësi<br />
perteikti, kaip jos jauèia pasikeitimus<br />
savo kûne ir iðgyvena baimæ, apatijà<br />
ir depresijà, nes po krûties operacijos<br />
nebegali vël pasijusti moterimi, priimti<br />
pasikeitusio savo kûno. Dailës terapija<br />
padëjo atrasti vidiniø iðtekliø ir iðplësti<br />
bei atnaujinti moteriðkumo sàvokà,<br />
ágyti individualià savo moteriðkumo<br />
pajautà.<br />
Montse Omenantas Garcia, meno terapijos<br />
mokytojas ið Ispanijos, pasidalijo<br />
patirtimi, ágyta dienos stacionare<br />
dirbant su paaugliu, kuriam buvo diagnozuotas<br />
autizmas ir psichozinis sutrikimas.<br />
Terapija uþtruko apie 2 m. Pradþioje<br />
berniukas savo kûriniais daugiausiai<br />
siekë izoliuotis nuo aplinkos<br />
arba jà paneigti. Ilgainiui juose ëmë<br />
gausëti elementø, kuriuos mokytojas<br />
galëjo panaudoti kaip bendravimo<br />
priemones, t. y. patys kûriniai tapo savotiðkais<br />
tarpininkais tarp jo ir paciento.<br />
Ðis teigiamas patyrimas vëliau buvo<br />
naudojamas ir grupiniuose uþsiëmimuose.<br />
Neblëstantys Madrido konferencijos<br />
áspûdþiai vis dar ðildo, skatina semtis<br />
naujos patirties ir tæsti pradëtus darbus.<br />
Gal ið tiesø meno kalba ir yra labai<br />
lanksti ir ypaè laisva priemonë, leidþianti<br />
geriausiai suvokti þmogaus sielos<br />
virpesius ir posûkius?..<br />
Vilniaus kraðto LPA jau antrà kartà<br />
apsilankë Nacionalinio dramos teatro<br />
maþojoje scenoje – <strong>2003</strong> m. kovo<br />
28 d. þiûrëjome spektaklá „Sveèias“<br />
pagal Erico Emmanuelio Schmitto<br />
pjesæ („PZ“ <strong>2003</strong> m. Nr.3/23 spausdinome<br />
klubo „13 ir K o“ narës Zinos<br />
mintis apie spektaklá); gruodþio 19 d.<br />
palydëjome metus su Thomo Bernhardo<br />
„Áproèio jëga“. Yra dar daug<br />
spektakliø (daugiau ar maþiau susijusiø<br />
su psichiatrija), kuriuos siûlyèiau<br />
pasiþiûrëti kolegoms: „Meistras<br />
ir Margarita“, „Ugnies veidas“ O.<br />
Korðunovo teatre, „Lûðies valanda“<br />
Rusø dramos teatre, „Helverio naktis“<br />
Nacionaliniame dramos teatre ir<br />
daug kitø.<br />
Kaþin ar reikia masiðkai, su „klanu“,<br />
lankyti spektaklius? Kai kurie<br />
kolegos, kai jiems siûlai bilietà á teatrà,<br />
tiesiai sako nenorá eiti kartu su<br />
bendradarbiais. Man atrodo, kad jei-<br />
gu eini þiûrëti spektaklio, tai koks<br />
skirtumas, su kuo? Pagaliau, daugeliui<br />
ið mûsø sunku patiems pasirûpinti<br />
bilietais. Tai tokia ir nauda. Esu sena<br />
teatro mëgëja, daugelá spektakliø esu<br />
maèiusi su klubo nariais, kitus – su<br />
ðeima. Paþástu ir nemaþai teatro veikëjø.<br />
Norisi surengti bent kuklø aptarimà,<br />
susitikimà su aktoriais, reþisieriais,<br />
padiskutuoti, pasidalyti mintimis.<br />
Atmenu, kaip kadaise po Jaunimo<br />
teatro spektakliø su kolege Nijole<br />
Ðopauskiene ilgai sëdëdavome<br />
skvere ir aptarinëdavome, kaip supratome<br />
reþisieriø idëjas. Ar mes nusenome,<br />
ar teatrai jau nieko gero nebepastato,<br />
kad nebesinori aptarinëti?<br />
Neþinau, kodël ëmiausi organizuoti<br />
tokius renginius. Kad kiltø kolegø iðprusimas<br />
ar kad nusibodo konferencijos<br />
tik apie vaistus? Greièiau dël<br />
pastarosios prieþasties. Nes, atvirai<br />
pasakius, nelabai man rûpi kolegø ið-<br />
16 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
RENGINIAI<br />
prusimas. Kad kai kurie jø nekà nusimano<br />
apie teatrà, supratau, kai, per kaþin<br />
kurià konferencijà pasakiusi, kad<br />
þiûrësime absurdo pjesæ, susilaukiau<br />
garsaus juoko.<br />
Renginiai visada susijæ su organizaciniais<br />
rûpesèiais: Alvydui Navickui tenka<br />
ieðkoti rëmëjø ir dalinti bilietus,<br />
man – tartis dël spektaklio datos, rûpintis<br />
bilietais, gëlëmis aktoriams, iðklausyti<br />
pretenzijas dël vietø, po spektaklio –<br />
pretenzijas dël netinkamo kalbëtojø pasirinkimo<br />
ir „ne tokiø“ jø iðtartø þodþiø.<br />
Kà galëèiau pasakyti apie abiejø spektakliø<br />
aptarimus? Atrodë, kad esame televizijos<br />
ringe, kur vieni su kitais rungiamës,<br />
kas ið mûsø protingesnis. Aktoriai,<br />
matyt, jauèia pareigà árodinëti, kad<br />
jie – ne psichiatrø pacientai, o psichiatrai<br />
tikrina, ar teisingai aktoriai „vaidina<br />
psichiatrijà“ ir ar jie – ne ið „mûsiðkiø“...<br />
Deja. Abu kartus psichiatrai neparodë<br />
„aukðtumø“. Po „Sveèio“ aktoriai Romas<br />
Ramanauskas ir Vytautas Grigolis<br />
labai ádomiai ávedë mus á savo kûrybos<br />
„virtuvæ“. Pakalbëjo E.Laurinaitis, ir viskas.<br />
Diskusijos neuþsimezgë. Buvo nedràsu<br />
raginti psichiatrus ásitraukti á pokalbá<br />
– sakys: atëjome pailsëti, o èia mus<br />
egzaminuoja. Vis dëlto po to spektaklio<br />
liko noras surengti susitikimà su R. Ramanausku,<br />
tikru intelektualu, pakalbëti<br />
apie Vilniuje gyvenusá prancûzø raðytojà<br />
Romainà Gary, kurá Lietuvai „atrado“<br />
aktorius.<br />
Po „Áproèio jëgos“ ávykusios A. Alekseièiko<br />
„kautynës“ su V. Masalskiu parodë,<br />
kad abu vienas kito verti. Aktorius<br />
ir reþisierius kaltino auditorijà, kad jautë<br />
„sienà“, matyt, dël to, kad spektaklis<br />
buvo „nupirktas“. A. Alekseièikas nerado<br />
kà daugiau pasakyti, kaip tik tà, kad<br />
aktoriai labai garsiai ðaukë (jie ið tiesø<br />
ðaukë ir ne kiekvienà þodá galima buvo<br />
suprasti net pirmoje eilëje). Dar norëjo<br />
„ðviesios pabaigos“. Vëliau, klausydamasi<br />
V. Masalskio samprotavimø apie teatrà,<br />
kûrybà, elità ir kt., negalëjau atsikratyti<br />
minties, kad vyksta antras spektaklis.<br />
Nesulaukæs reikiamo dëmesio scenoje<br />
(neþinau, ko trûko, – ar aðarø, ar<br />
isteriniø priepuoliø, ar ekstazës, ar dar<br />
ko), V. Masalskis su kaupu atsiëmë hole.<br />
Apspistas vyresniø ir dar tik pradedanèiø<br />
histrioniniø asmenybiø – psichiatriø<br />
(kai kurios klûpojo prieð já ant<br />
keliø ir þiûrëjo nuostabos pilnomis akimis),<br />
aktorius rûkë cigaretæ po cigaretës<br />
ir kalbëjo visokias erezijas laisvomis temomis<br />
bei mëgavosi dëmesiu. Niekas<br />
neprotestavo net tada, kai jis dëstë akivaizdþias<br />
nesàmones apie psichikos ligonius.<br />
Maèiau, kaip ironiðkai ðypsojosi<br />
Þonglieriø vaidinæs aktorius atiduodamas<br />
reþisieriui raktus. V. Masalskio kolegos<br />
turbût prie tokiø spektakliø pripratæ (kaip<br />
mes prie A. Alekseièiko...). Turiu galvoje<br />
tà antràjá „spektaklá“. Kliuvo ir man –<br />
kad nepakankamai „atsidaviau“ vaidinimui,<br />
nes galvojau apie tai, kaip pavyks<br />
renginys. Aktorius buvo teisus – apie<br />
renginá galvojau, bet nei verkti, nei pulti<br />
á ekstazæ man nesinorëjo (o viena sakë<br />
verkusi...). Prieð spektaklá perskaièiau<br />
beveik visà pjesæ (dël laiko stokos iki<br />
galo neáveikiau). Buvo ádomu, kaip tokià<br />
abrakadabrà suvaidins aktoriai. Vëliau<br />
ið programëlës suþinojau, kad norvegø<br />
psichiatras innas Skarderudas<br />
T. Bernhardui paskyrë visà savo knygos<br />
skyriø. Ar mums, lietuviams, galima lygintis<br />
su norvegais, jei net apie savàjá<br />
M. K. Èiurlioná nesugebam nieko paraðyti...<br />
Vëliau pagalvojau, kad aktorius, teigdamas,<br />
jog tikras kûrëjas kuria tik sau,<br />
vis dëlto skelbë didelæ demagogijà. Norëèiau<br />
paþiûrëti, kaip jaustøsi aktoriai,<br />
jei niekas neitø á jø superprotingus spektaklius,<br />
kai tuos spektaklius dël nepaklausumo<br />
uþdraustø meno vadovai. Nemanau,<br />
kad „Áproèio jëga“ – komercinis<br />
spektaklis. Kartais tie „nupirkti“ spektakliai<br />
padeda teatrui gyventi…<br />
Pats V. Masalskis apie savo herojø yra<br />
sakæs („Respublika“, <strong>2003</strong> 11 13): „Kuo<br />
skiriasi mano personaþas nuo manæs?<br />
Niekuo. Jis klaus apie regëjimà, jis sakys:<br />
mokykitës klausyti, mokykitës girdëti<br />
menà, mokykitës skaityti literatûrà,<br />
mokykitës drausmës. Bet visa tai vien þodþiai,<br />
kad paþemintum kità. Vadinasi, jeigu<br />
mano tikslas paþeminti kitus ir tapti<br />
garbëtroðka, að tai turiu iðtarti su tam tikra<br />
energija“. Taigi lyg ir turëtø bûti aiðku,<br />
kodël kai kas ið þiûrovø turëjo pasijusti<br />
visiðkas kvailys...<br />
Pjesë gali patikti ar nepatikti nepriklausomai<br />
nei nuo intelekto lygio, nei<br />
nuo reþisieriaus talento. Kartais vertinimà<br />
lemia ir nuo nuotaika, nuovargis<br />
ar dar kas nors. Manau, kad po átemptos<br />
darbo savaitës eiti spræsti „intelektualø<br />
galvosûká“ – nemaþas didvyriðkumas.<br />
Ir visai nesupykèiau, jeigu kolegos<br />
priekaiðtautø – „kur tu mus atvedei?“.<br />
Ir að galvoju – kur ir kam?.. Ar<br />
neuþtektø vieno furðeto?<br />
P.S. Pamaèiau ir antràjá V. Masalskio<br />
spektaklá (kaip jis pats sakë, „padariau<br />
„Nuolankiàjà“). Prieð tai „pasiruoðiau“ –<br />
perskaièiau ðá Dostojevskio apsakymà<br />
originalo kalba. Nors dabar ir labai madingas<br />
vieno aktoriaus teatras, deja, man<br />
teatras – tai ne tik monologas...<br />
Vilniaus priklausomybës ligø centro Dienos centre atidaryta<br />
nauja paaugliø gydymo programa<br />
Vilniaus priklausomybës ligø centro<br />
Dienos centre (Savanoriø pr.74, Vilnius)<br />
pradëta vykdyti paaugliø ambulatorinio<br />
gydymo programa, kurios tikslas – padëti<br />
paaugliui susilaikyti nuo narkotikø<br />
vartojimo. Ði programa skirta 15–18 m.<br />
paaugliams, turintiems priklausomybæ<br />
nuo opioidø. Programa savanoriðka, todël<br />
bûtina teigiama paauglio motyvacija<br />
gydymuisi. Be to, reikalingas tëvø<br />
(globëjø) sutikimas kontroliuoti paauglio<br />
dalyvavimà gydymo programoje bei<br />
dalyvauti pacientø tëvams skirtuose uþsiëmimuose.<br />
Programos trukmë 3 mën.<br />
Dalyvavimas programoje nemokamas,<br />
todël prieinamas daugeliui besikreipianèiø.<br />
Susidomëjusiems dël iðsamesnës informacijos<br />
kreiptis adresu Savanoriø<br />
pr. 74, Vilnius arba skambinti tel.<br />
(8 5) 233 62 02. Priëmimo laikas darbo<br />
dienomis nuo 9.00 iki 18.00 val.<br />
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
17
INORMACIJA<br />
Grotuotø lovø Slovakijoje<br />
atsisakoma ne visur<br />
Jau senokai Slovakijos Psichikos negalios atstovavimo<br />
centras (Mental Disability Advocacy Center/MDAC) ir<br />
Slovakijos Helsinkio komitetas ragina Vyriausybæ atsisakyti<br />
grotuotø lovø*. <strong>2003</strong> m. buvo paskelbtas praneðimas<br />
„Grotuotos lovos: nehumaniðkas ir þeminantis elgesys<br />
keturiose á Europà stojanèiose ðalyse“ apie grotuotø lovø<br />
naudojimà <strong>psichiatrijos</strong> ástaigose ir globos namuose Èekijos<br />
Respublikoje, Vengrijoje, Slovakijoje ir Slovënijoje. Tai<br />
vienintelës ið Europos Sàjungos valstybiø ir ðaliø kandidaèiø,<br />
taikanèios ðá pacientø suvarþymo bûdà.<br />
Ðios organizacijos pasveikino Socialiniø reikalø ministerijà,<br />
neseniai uþdraudusià naudoti grotuotas lovas socialinës<br />
globos namuose, taèiau apgailestavo, jog praëjus 5 mënesiams<br />
nuo JT Þmogaus teisiø komiteto primygtinio reikalavimo,<br />
kad Slovakijos Vyriausybë uþdraustø grotuotas<br />
lovas, ðalies Sveikatos ministerija kol kas ðito daryti neketina.<br />
Ðios pacientø izoliavimo priemonës naudojimà pasmerkë<br />
Europos Parlamentas, Europos Taryba<br />
2004 m. sausá Slovakijos Parlamentas priëmë Socialinës<br />
pagalbos ástatymo 195/1998 pataisà, kurioje numatyta, kad<br />
priþiûrint asmenis su psichikos negalia socialinës globos<br />
ástaigose draudþiama naudoti fizinæ ir nefizinæ prievartà,<br />
áskaitant ir grotuotas lovas. Deja, ástatymas taikomas tik socialinës<br />
globos namuose, kurie pavaldûs Socialiniø reikalø<br />
ministerijai, ir negalioja Sveikatos ministerijos valdomose<br />
<strong>psichiatrijos</strong> ligoninëse.<br />
Sveikatos ministerijos atstovas Andrejus Mayeris patvirtino,<br />
kad ministerija neplanuoja naikinti grotuotø lovø. Slovakijos<br />
psichiatrø asociacijos atstovas Pavelas Éernakas taip<br />
pat teigë, kad grotuotas lovas galima panaikinti tik ádiegus<br />
jø alternatyvas.<br />
Psichikos negalios gynimo centro direktorius teisës klausimams<br />
Oliveris Lewisas palankiai ávertino naujà Socialinës<br />
pagalbos ástatymo pataisà, kuria atsisakyta grotuotø lovø<br />
ir kitø prievartos formø socialinës globos namuose, ir<br />
pabrëþë, kad „siekiant humaniðkos ir bendruomeninës psichiatrinës<br />
bei socialinës prieþiûros bûtina atsisakyti grotuotø<br />
lovø ir kelti personalo kvalifikacijà. Tarptautinë bendruomenë<br />
atmeta bet kokius tokiø priemoniø taikymo paaiðkinimus.<br />
Psichikos negalios atstovavimo centras ragina<br />
Slovakijà, þengianèià á Europos Sàjungà, laikytis tarptautiniø<br />
ásipareigojimø dël þmogaus teisiø ir atsisakyti ðiø viduramþiðkø<br />
priemoniø“.<br />
Minëtasis Psichikos negalios atstovavimo centras yra tarptautinë<br />
nevyriausybinë organizacija, propaguojanti ir ginanti<br />
psichikos sveikatos sutrikimø ir proto negalià turinèiø þmoniø,<br />
gyvenanèiø Centrinëje ir Rytø Europoje, buvusioje Tarybø<br />
Sàjungoje ir Centrinëje Azijoje, teises. Centras siekia<br />
gerinti ðiø þmoniø gyvenimo kokybæ atstovaudamas neágaliesiems<br />
teisme, atlikdamas tyrimus ir gindamas tarptautinius<br />
interesus, bendradarbiauja su Europos Taryba ir Tarptautine<br />
Helsinkio þmogaus teisiø federacija.<br />
Daugiau informacijos apie MDAC ieðkokite<br />
www.mdac.info.<br />
Parengë<br />
Lina Dobelytë<br />
*Grotuota lova – tai lova, gaubiama metalinio narvo, neleidþianèio pacientui<br />
ið jos iðlipti.<br />
18 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
INORMACIJA<br />
Naujame praneðime Rytø Europos<br />
ir NVS politikos rengëjai áspëjami apie<br />
ÞIV (AIDS) epidemijos iðplitimo pavojus<br />
Rytø Europoje ir Nepriklausomø<br />
valstybiø sandraugoje itin spar<br />
èiai plinta ÞIV ir AIDS. Ðitai<br />
skatina visuomenës neiðprusimas, infekuotøjø<br />
atstûmimas ir netinkama politika,<br />
kuri didina epidemijos iðplitimo tikimybæ.<br />
Kai kurios ðalys ëmësi tinkamø<br />
priemoniø, ir daugiau ðaliø turëtø<br />
pasekti jø pavyzdþiu.<br />
Maskvoje 2004 m. vasario 17 d. paskelbtame<br />
praneðime Jungtiniø Tautø<br />
vystymo programa (JTVP) pateikë pirmà<br />
iðsamià ÞIV ir AIDS epidemijos 28-<br />
iose Rytø ir Pietryèiø Europos, Baltijos<br />
ir Nepriklausomø valstybiø sandraugos<br />
(NVS) ðalyse apþvalgà, kurioje aptaria<br />
politikos galimybes sustabdyti ðios<br />
ligos plitimà.<br />
Praneðime, pavadintame „Kaip sustabdyti<br />
epidemijà“, pateikiamos ÞIV ir<br />
AIDS paplitimo regiono ðalyse apþvalgos,<br />
apibûdinamos didelës rizikos grupës<br />
ir elgesio tipai bei nagrinëjama<br />
þmogaus teisiø veiksnys siekiant paþaboti<br />
epidemijà. Praneðime taip pat raginama<br />
faktiðkai dekriminalizuoti intraveniniø<br />
narkotikø vartojimà, ágyvendinti<br />
esmines kalëjimø reformas bei á politinius<br />
procesus átraukti visuomenës uþribyje<br />
atsidûrusias grupes.<br />
Rusijoje, Ukrainoje ir Estijoje uþfiksuotas<br />
ÞIV infekcijos plitimas yra vienas<br />
sparèiausiø pasaulyje. Praneðama,<br />
kad ðiuo virusu yra uþsikrëtæs vienas ið<br />
ðimto ðiose trijose ðalyse gyvenanèiø<br />
suaugusiøjø, taigi riba, kurià pasiekusios<br />
daugelis kitø ðaliø nebesugebëjo<br />
sustabdyti ir sumaþinti epidemijos plitimo.<br />
Spartus ÞIV plitimas kelia grësmæ<br />
regiono plëtros tendencijoms, bei<br />
gali iðplisti kitose ðalyse.<br />
Regiono duomenys vienareikðmiðkai<br />
atskleidþia ðios epidemijos socialinius<br />
ekonominius ir valdymo aspektus. Rizikos<br />
grupiø atstovai daþnai patiria socialinæ<br />
atskirtá, skurdà, stigmatizmà arba<br />
atsiduria laisvës atëmimo vietose.<br />
Didelá susirûpinimà kelia ir didesnis uþ<br />
vidutiná ÞIV paplitimas regiono perpildytose<br />
bausmës atlikimo ástaigose, kurios<br />
ataskaitoje vadinamos „tikraisiais<br />
ÞIV inkubatoriais“.<br />
Praneðime teigiama, kad vyriausybiø<br />
ir pilietinës visuomenës gebëjimas paþaboti<br />
ligà yra susijæs su socialinëmispolitinëmis<br />
institucijomis: kuo atviresnë<br />
ir demokratiðkesnë visuomenë, tuo<br />
geriau kontroliuoja ÞIV ir AIDS plitimà.<br />
Demokratinës institucijos skatina<br />
vieðas diskusijas apie ÞIV ir AIDS, gina<br />
infekuotøjø ir visuomenës uþribyje<br />
atsidûrusiø þmoniø teises. Taigi visuomenës<br />
atvirumas ir aprëptis yra itin<br />
svarbus vykdant sëkmingà AIDS/ÞIV<br />
plitimo prevencijà.<br />
Ið 80 000 þmoniø visame regione, kuriuos,<br />
remiantis PSO duomenimis, ðiuo<br />
metu reikia gydyti nuo AIDS, tik 7 000<br />
gauna ðias gydymo paslaugas. Taip yra<br />
nepaisant geresnio gydymo paslaugø<br />
prieinamumo ir naujø iniciatyvø, kuriomis<br />
siekiama maþinti antiretrovirusinës<br />
terapijos iðlaidas. Praneðime teigiama,<br />
kad platus monoterapiniø antiretrovirusiniø<br />
gydymo bûdø taikymas regione didina<br />
vaistams atsparios ÞIV atmainos<br />
atsiradimo pavojø, kurá bûtina atidþiai<br />
ávertinti.<br />
Dalis Vidurio ir Pietryèiø Europos ðaliø,<br />
tarp jø Lietuva, Lenkija, Èekija ir<br />
Slovakija, jau yra pasiekusios svarbiø<br />
laimëjimø stabdydamos epidemijos plitimà<br />
ar maþindamos jos mastus. Joms<br />
pavyko pasistûmëti pirmyn kuriant tvir-<br />
tà demokratijà, prisidedanèià prie veiksmingos<br />
kovos su ÞIV ir AIDS. Taèiau<br />
ðie gana sëkmingi pereinamojo laikotarpio<br />
rezultatai patys savaime neuþtikrina<br />
efektyviø ilgalaikiø rezultatø, kaip<br />
akivaizdþiai rodo Estijos pavyzdys: Estijos<br />
pereinamasis laikotarpis buvo vienas<br />
sëkmingiausiø, taèiau joje uþregistruota<br />
vienas aukðèiausiø ÞIV paplitimo<br />
rodikliø.<br />
ÞIV paplitimas Lietuvoje – þemiausias<br />
ið visø Baltijos ðaliø ir ðito pavyko<br />
pasiekti vykdant savalaikæ koordinuotà<br />
prevencinæ veiklà, kuri buvo<br />
nukreipta á labiausiai rizikuojanèias<br />
uþsikrësti ÞIV infekcija þmoniø grupes.<br />
Lietuvoje itin aktyviai veikiantis<br />
Atviros <strong>Lietuvos</strong> fondas, koordinuotai<br />
ir nuosekliai remia þalos maþinimo,<br />
narkomanijos prevencijos programas.<br />
Prevencinis darbas narkotikø<br />
vartotojø bendruomenëje ir þalos maþinimo<br />
programos Lietuvoje buvo<br />
pradëtos dar 1991 metais, tuo tarpu<br />
pirmasis ÞIV uþsikrëtæs intraveniniø<br />
narkotikø vartotojas uþregistruotas<br />
þymiai vëliau - 1994 metais. Todël galima<br />
teigti, jog savalaikis naujø prevenciniø<br />
programø diegimas rizikos<br />
grupëse leidþia pristabdyti bendrà<br />
ÞIV infekcijos plitimà ðalyje. Taip<br />
Lietuvoje pavyko pristabdyti pirmàsias<br />
ÞIV plitimo bangas tarp homoseksualiø<br />
vyrø, jûreiviø, intraveniniø<br />
narkotikø vartotojø, romø, kaliniø.<br />
Kol kas, Lietuvoje ÞIV infekcija plinta<br />
tik tarp aukðtos rizikos (ypaè intraveniniø<br />
narkotikø vartotojø) grupiø.<br />
Pagal JTVP Lietuvoje<br />
praneðimà parengë<br />
L. Dobelytë<br />
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
19
INORMACIJA<br />
Vieningi nemokamos<br />
psichologinës<br />
pagalbos jaunimui<br />
ir vaikams telefono<br />
numeriai<br />
Nuo ðiol, vietoje trijø skirtingø numeriø,<br />
visoje Lietuvoje á „Jaunimo linijà”<br />
galima prisiskambinti numeriu<br />
8 800 28888. „Vaikø linijos” konsultantai<br />
atsiliepia paskambinus naujai ávestu<br />
bendru numeriu 8 800 11111.<br />
Vaikø telefono linijos numeris, remiant<br />
Ðiaurës Ministrø Tarybai ir Nyderlandø<br />
karalystës ambasadai aktyviai reklamuojamas<br />
nuo 2004 m. pradþios. Informacinæ<br />
medþiagà gaus 2 tûkst. <strong>Lietuvos</strong> mokyklø,<br />
gydymo ástaigø bei nevyriausybiniø<br />
organizacijø.<br />
Apie bendrà „Jaunimo linijos” numerá<br />
informuoja specialûs plakatai miestø vieðojo<br />
transporto stotelëse. Ðià informacinæ<br />
medþiagà bendrovë „Unicom”, savo<br />
lëðomis atspausdinusi ir didelæ dalá plakatø,<br />
talpins nemokamai. Pasak LTPPTA<br />
www.savizudybes.lt<br />
valdybos nario Paulius Skruibio, plakatai<br />
stotelëse galës kabëti, kol sudils.<br />
„Tikimës, kad maþdaug per pusæ metø<br />
jaunuoliai, kuriems aktualus ðie numeris,<br />
já ásimins. O kitiems ði reklama<br />
tiesiog primins, kad yra tarnyba, á kurià<br />
galima kreiptis psichologinës pagalbos”,–<br />
sakë P. Skruibis. Pasak jo,uþmirðus<br />
reikiamos linijos numerá, já gali priminti<br />
ir informacijos telefonai.<br />
Nacionaliniai „Jaunimo linijos” ir<br />
„Vaikø linijos” numeriai buvo ávesti <strong>Lietuvos</strong><br />
telefoniniø psichologinës pagalbos<br />
tarnybø asociacijos (LTPPTA), LR Socialinës<br />
apsaugos ir darbo ministerijos<br />
bei AB „<strong>Lietuvos</strong> telekomas“ iniciatyva.<br />
„<strong>Lietuvos</strong> telekomas” ðio projekto<br />
ágyvendinimui skyrë beveik 50 tûkst. litø.<br />
Beveik tokia paèia suma bendro „Vaikø<br />
linijos” numerio ádiegimà parëmë<br />
Ðiaurës Ministrø Taryba.<br />
Jaunimo ir vaikø psichologinës pagalbos<br />
linijø numeriø suvienodinimas visoje<br />
Lietuvoje yra labai svarbus, nes paèiø<br />
psichologinës pagalbos tarnybø þinomumas<br />
yra labai didelis, taèiau numerius,<br />
besiskirianèius kiekviename mieste, þino<br />
nedaugelis. Bendri numeriai leis<br />
mums efektyviau juos reklamuoti, o jø<br />
didesnis þinomumas gerokai padidins<br />
mûsø paslaugos prieinamumà ir efektyvumà”,<br />
– sakë LTPPTA valdybos narys<br />
P. Skruibis.<br />
Pasak jo, ateityje <strong>asociacija</strong> stengsis<br />
suvienodinti per 20 skirtingø telefoniniø<br />
tarnybø numeriø iki 4-5 bendrø linijø.<br />
Artimiausiu metu prie vieningo „Jaunimo<br />
linijos” numerio prisijungs Ðiauliuose<br />
veikianti tarnyba, o prie „Vaikø linijos”<br />
– Klaipëdos tarnyba.<br />
Rengiantis vieningø „Jaunimo linijos”<br />
ir „Vaikø linijos” numeriø ávedimui, buvo<br />
suvienodinti ir savanoriø ruoðimo<br />
standartai.<br />
„Jaunimo linija”, ypaè daug dëmesio<br />
skirianti saviþudybiø prevencijai, dirba<br />
nuo 16 iki 7 val., ðeðtadiená ir sekmadiená<br />
– visà parà. Vilniaus, Kauno, Klaipëdos<br />
ir Ðiauliø „Jaunimo linijose” ið viso<br />
dirba virð 100 savanoriø. Per metus<br />
ðios tarnybos sulaukia per 41 tûkst.<br />
skambuèiø.<br />
„Vaikø linija”, skirta spræsti ávairiausius<br />
vaikø ir paaugliø rûpesèius, kiekvienà<br />
dienà galima prisiskambinti nuo<br />
16 iki 21 val. Vilniaus ir Kauno tarnybos,<br />
kuriose dirba apie 40 savanoriø, per<br />
metus sulaukia per 25 tûkst. skambuèiø.<br />
20 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
KLINIKINIS ATVEJIS<br />
Ðizofrenija ir nëðtumas<br />
Giedrë Danytë<br />
Gydytoja psichiatrë<br />
Bet kuria liga serganti nëðèioji yra<br />
galvosûkis gydytojui: tenka<br />
ávertinus rizikà parinkti gydymo<br />
taktikà, kuri kiek ámanoma padëtø motinai,<br />
bet kuo maþiau kenktø vaisiui. Psichikos<br />
sutrikimø turinèios moterys yra<br />
savita nëðèiøjø grupë, nes tik dalis jø objektyviai<br />
vertina savo bûsenà ir laikosi<br />
gydytojø rekomendacijø. Perinataliniu<br />
poþiûriu svarbûs ðie psichikos sutrikimai:<br />
priklausomybës ligos (alkoholizmas,<br />
narkomanija), valgymo sutrikimai<br />
(nervinë anoreksija), nuotaikos ir nerimo<br />
sutrikimai (10-15% nustatoma pogimdyminë<br />
depresija, 0,1% – pogimdyminë<br />
psichozë), ðizofrenija.<br />
Duomenø apie psichikos sutrikimø<br />
varginamø þmoniø tëviðkus gebëjimus literatûroje<br />
nëra daug. Taèiau pastebëta,<br />
kad tarp jø vaikø psichikos sutrikimai pasitaiko<br />
maþdaug 2,5 karto daþniau nei<br />
likusioje populiacijoje. Menkesni ir ðiø<br />
vaikø akademiniai gebëjimai. Dalis vaikø<br />
auga globos namuose arba pas gimines,<br />
nes dël daþnø hospitalizacijø ar blogos<br />
ligos baigties motinos negali jais pilnavertiðkai<br />
rûpintis. Tinkamai gydomi<br />
daug psichikos ligomis serganèiø þmoniø<br />
gali gyventi produktyvø gyvenimà,<br />
taèiau tam bûtinas adekvatus ligos suvokimas.<br />
Ðizofrenija sergantys þmonës<br />
retai bûna kritiðki savo sveikatos atþvilgiu:<br />
liga pakeièia jø màstymà, elgesá, suvokimà,<br />
realybës vertinimà ir emociná atsakà<br />
á ávairius reiðkinius.<br />
Pagal galiojanèio <strong>Lietuvos</strong> Respublikos<br />
psichikos sveikatos prieþiûros ástatymo<br />
II skyriaus 3 ir 4 straipsnius: „Psichikos<br />
ligoniai turi visas politines, ekonomines,<br />
socialines ir kultûrines teises.<br />
Jie negali bûti diskriminuojami dël jø<br />
psichikos sveikatos sutrikimø. Asmuo,<br />
praeityje sirgæs psichikos liga, negali bûti<br />
dël ðios prieþasties diskriminuojamas.<br />
(...)<br />
Psichikos ligoniai gali bûti pripaþinti<br />
neveiksniais tik teismo sprendimu“. Pagal<br />
ástatymus ir sunkiu psichikos sutrikimu<br />
serganti moteris turi teisæ pastoti<br />
ir gimdyti. Ar psichiatras, þinodamas<br />
nëðèiosios psichikos sutrikimo ypatumus,<br />
vaiko vystymuisi nepalankià jos socialinæ<br />
aplinkà, gali rekomenduoti moteriai<br />
nutraukti nëðtumà? Ar nëðtumo nutraukimas<br />
tokiu atveju gali bûti vertinamas<br />
kaip gydymo procedûra ir atliekamas<br />
priverstinai? Tai svarbu ne tik juridine,<br />
bet – ypaè – etine prasme.<br />
Nëðtumo ir gimdymo rizikos<br />
veiksniai<br />
Pastebëta, kad serganèiø ðizofrenija<br />
nëðèiøjø grupëje daþniau pasitaiko ðie<br />
nëðtumo rizikos veiksniai: vëlyvas nëðtumo<br />
nustatymas, klaidinga somatiniø<br />
pokyèiø interpretacija, sutrikæs gimdymo<br />
simptomø atpaþinimas. Sergant ðizofrenija<br />
neretai pakinta moters gebëjimas<br />
rûpintis savimi ir bûsimuoju vaiku:<br />
Ðvedijoje atliktame tyrime (Nilsson E.<br />
et al., Department of Medical Epidemiology,<br />
Karolinska Institutet, Stockholm)<br />
lygintos nëðtumo baigtys serganèiøjø ðizofrenija<br />
grupëje (1438 gimdymai) ir<br />
bendroje populiacijoje (1 555 975 gimdymai).<br />
Nustatyta, kad serganèiøjø ðizofrenija<br />
grupëje þymiai daþnesnës ðios komplikacijos:<br />
maþas naujagimio svoris, prieðlaikinis<br />
gimdymas, naujagimio mirtis.<br />
Didþiausios rizikos grupë – nëðtumo metu<br />
psichozës epizodà patyrusios moterys.<br />
Antipsichotikø saugumas nëðtumo metu<br />
Maþa rizika Vidutinë rizika Didelë rizika<br />
Sulpiridum Butyrophenones Quetiapinum<br />
Tioksantenai: Clozapinum * Zotepinum<br />
Chroprotixenum Olanzapinum<br />
lupentixolum Phenothiazines<br />
ZuclopenthixolumRisperidonum<br />
Klozapinas(Briggs et al. 1994)<br />
Gydymo problemos<br />
Gydytojas, gydantis psichikos sutrikimø<br />
varginamà nëðèiàjà, turi pasverti gydymo<br />
þalà ir naudà kiekvienu konkreèiu<br />
atveju: neskiriant gydymo moteris<br />
nepajëgia pilnaverèiai pasirûpinti savimi<br />
ir bûsimu kûdikiu, taèiau psichotropiniai<br />
vaistai þalingai veikia vaisiø, o ilgalaikis<br />
motinos hospitalizavimas ardo<br />
ðeimos struktûrà.<br />
Klinikinis atvejis<br />
25 metø Vilniaus dailës akademijos<br />
netekëjusi studentë. Psichikos sutrikimas<br />
prasidëjo 2000 m. ûmia paranoidine<br />
simptomatika, lydima ryðkiai pakitusio,<br />
neadekvataus elgesio (nuoga<br />
bëgiojo bendrabuèio koridoriais, neprasmingai<br />
kalbëjo). Dël to atveþta<br />
GMP ir pirmà kartà hospitalizuota<br />
VMPSC ir su nedidelëmis pertrauomis<br />
gydyta beveik 4 mënesius. Dar kartà<br />
hospitalizuota praëjus 10 mën. Nuo pirmojo<br />
stacionarizavimo, iðraðuose apraðomas<br />
psichomotorinis susijaudinimas,<br />
neadekvatus ir neprognozuojamas elgesys,<br />
pakilus afektas, padrikas, simbolinis,<br />
rezonuojantis màstymas, agresijos<br />
protrûkiai skyriuje. Gydyta haloperidoliu,<br />
risperidonu, olanzapinu, cisordinolio<br />
depo injekcijomis. Iðraðyta vaistø<br />
vartojimà netrukus nutraukdavo, studi-<br />
pagal „Psychotropic drug directory 2000, The professional’s pocket handbook and aide<br />
memoire”<br />
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
21
KLINIKINIS ATVEJIS<br />
Paraðas po iliustracija<br />
javo toliau. Nepastoviai vartojo hipnogenà<br />
nuo nemigos.<br />
<strong>2003</strong> m. hospitalizuojama RVPL<br />
ûmios psichozës bûsenoje, atveþta<br />
GMP ið policijos nuovados. Policijos<br />
sulaikyta dël to, kad naktá nuoga bëgo<br />
gatvëmis, tepësi purvu, slapstësi. Atvyko<br />
be dokumentø, aprengta svetimais<br />
drabuþiais, meluoja savo pavardæ, teigdama<br />
norëjusi pabëgti nuo draugo, su<br />
kuriuo gyvena. Draugas yra kitos valstybës<br />
pilietis, su juo paþástami pusæ metø,<br />
kartu gyveno nuomotame bute. Nei<br />
mergina, nei jos draugas oficialiai nedirba,<br />
gyvena ið stipendijos ir naðlaitës<br />
paðalpos, pacientæ hospitalizavus draugas<br />
gráþo á gimtinæ.<br />
Po 12 gydymosi stacionare dienø pacientei<br />
nustatytas 5 savaièiø nëðtumas.<br />
Ji nori gimdyti, nes vaikas esàs numatytas.<br />
Gyvenimo anamnezë<br />
Gimë asocialioje ðeimoje, vyriausia ið<br />
trijø vaikø. Tëvas buvæs „keistas“, agresyvus,<br />
su ðautuvu vaikydavæsis ðeimà<br />
apie namus. Kai pacientei buvo 6–7 metai,<br />
jos motina staiga mirë (prieþastis neþinoma),<br />
tëvas vaikø atsisakë ir ryðius<br />
su jais nutraukë. 2 metus pacientë gyveno<br />
vaikø globos namuose, 9-18 metø buvo<br />
priglausta globëjø ðeimoje, jaunesnë<br />
sesuo ir brolis uþaugo atskirai. Globëjai<br />
nurodo, kad paauglystëje pacientë buvo<br />
jautri, lipðni, taèiau namuose vagiliaudavo,<br />
kartais neáspëjusi kelioms savaitëms<br />
dingdavo ið namø. Mokësi gerai,<br />
buvo gabi menams, fantazuotoja. Baigusi<br />
vidurinæ mokyklà mokësi Kauno aukðtesniojoje<br />
dailës mokykloje. Jà baigë su<br />
pagyrimu ir ástojo á Vilniaus dailës akademijà,<br />
mokslo ástaigoje apibûdinama<br />
kaip labai gabi studentë. Su globëjais ryðiai<br />
nutrûkæ, su broliu nebendrauja, o sesuo,<br />
kuri pacientæ susirado prieð pusæ<br />
metø, suþinojusi apie planuojamà nëðtumà,<br />
kategoriðkai atsisako remti pacientæ<br />
ir tvirtina, kad santykiø su ja ateityje<br />
nepalaikys.<br />
Ligos anamnezë<br />
2000 m. Dailës akademijoje pagal<br />
skelbimà, ëmë lankyti meditacijos uþsiëmimus.<br />
Pastebëjusi, kad paskaitø<br />
dëstytojo akys raudonos, suprato, kad<br />
jis jà myli, ir pamilusi dëstytojà pati.<br />
Nuo tada dëstytojas apsigyveno jos galvoje,<br />
matomas ligonës vidiniu matymu<br />
ir girdimas mintimis, ir reguliavo jos gyvenimà,<br />
valdë ligonës elgesá, jai ásakinëjo.<br />
Pacientë jautë, kad ðis þmogus valdo<br />
ne tik jà, bet ir aplinkà, kitus þmones<br />
– pvz., ið jos draugo orgazmo metu<br />
nusiurbdavo energijà (tai juto ir draugas).<br />
Pacientë pastebëjo, kad viskas aplink<br />
tapo simboliðka, kiekviena smulkmena<br />
këlë <strong>asociacija</strong>s ir buvo reikðminga.<br />
Pajuto galinti valdyti radijo programà,<br />
mintimis perjungti televizijos<br />
kanalus, TV transliavo dëstytojo ir jos<br />
mintis, dëstytojo ásakymai girdëjosi galvoje,<br />
kartais tai atrodydavo kaip savos<br />
mintys. Gydantis ligoninëje anksèiau<br />
minëti simptomai tik sumaþëdavæ, taèiau<br />
ryðkus simboliø pastebëjimas ir interpretavimas<br />
likæ. Pacientë pasakojo<br />
antrà kartà buvusi hospitalizuota dël to,<br />
kad sutikusi dëstytojà parduotuvëje jo<br />
akyse pamatë „tamsius tunelius“ ir, supratusi<br />
apie meilæ, puolë jam ant kaklo,<br />
o dëstytojas atveþæs jà á ligoninæ.<br />
Blogëjant bûsenai namuose sutrikdavo<br />
moters miegas, pagreitëdavo mintys, vël<br />
paryðkëdavo simboliai, ji medituodavo<br />
ne po vienà, o po 30 kartø per dienà,<br />
nuo ávairiø ritualø jausdavosi persitempusi.<br />
Atvykusi á RVPL nurodë, kad kelias<br />
naktis visai nebemiegojo, su draugu<br />
degino þvakes „pagal Kundalini“ ir<br />
laikësi ypatingos dietos. Naktá prieð<br />
hospitalizavimà jos draugas fiziðkai<br />
ûmiai pasikeitæs, lyg tapæs velniu, pacientë<br />
labai iðsigando, naktá slapstësi<br />
namuose, o paryèiais nuoga pabëgo á<br />
gatvæ. Purvu tepësi ir pavardæ priëmime<br />
pamelavo dël to, kad bûtø neatpaþástama.<br />
Priëmimo metu klinikiniame<br />
vaizde dominavo psichomotorinis susijaudinimas<br />
su pagreitëjusiu, nenuosekliu,<br />
paralogiðku, rezonuojanèiu màstymu,<br />
pakiliu afektu, neadekvaèiomis<br />
emocijomis ir haliucinaciniu elgesiu.<br />
Gydymo eiga<br />
12 pirmøjø dienø skirti antipsichoziniai<br />
vaistai injekcijomis: haloperidolis<br />
20 mg., chlorpromazinas 100 mg.<br />
Pacientë tapo ramesnë, miegas pagerëjo,<br />
taèiau iðliko màstymo sutrikimai,<br />
pakilus ir neadekvatus afektas. Suþinojusi<br />
apie nëðtumà, labai apsidþiaugë:<br />
sakë vaikà planavusi, norinti gimdyti,<br />
auginti. Praðë paraðyti laiðkà jos<br />
draugui á uþsiená. Negalëjo atsakyti á<br />
klausimus, kaip vaikà iðlaikys, kur gyvens,<br />
dirbs, tikino, kad sulauks gráþtanèio<br />
draugo ir „viskas bus gerai“. Paskirtas<br />
maþesnæ rizikà vaisiui keliantis<br />
sulpiridas per os (400–600 mg).<br />
Prasidëjus skausmams pilvo apaèioje<br />
ginekologas skyrë Mg ir B6 bei folio<br />
rûgðtá. Ligonei patarta gulëti, bet ðio<br />
nurodymo ji nesilaikë, vengë gerti ir<br />
skiriamus vaistus. Per 10 dienø jos psichikos<br />
bûsena labai pablogëjo: pasikartojo<br />
psichomotorinis susijaudinimas<br />
su agresyviu haliucinaciniu elgesiu<br />
(muðë personalà, pagalbinius darbuotojus,<br />
puldinëjo kitas pacientes),<br />
dël to buvo fiksuota ir gydymo planas<br />
pakeistas. Paskirti sedaciná poveiká turintys<br />
neuroleptikai injekcijomis á raumenis:<br />
Cisordinol Acutard 100 mg +<br />
Cisordinol depo 500, chlorpromazinas<br />
150 mg à tisercinas 100 mg. Elgesys<br />
normalizavosi, taèiau prasidëjo kraujavimas<br />
ið lytiniø organø ir ligonë buvo<br />
perkelta á moterø klinikà. Dgn.:<br />
abortus incompletus spontaneus. Po<br />
gimdos abrazijos gràþinta á mûsø skyriø<br />
tæsti gydymo nuo ðizofrenijos.<br />
Buvo skiriamas haloperidolis (iki<br />
20 mg), chlorpromazinas 200 mg. ,<br />
trifluoperazinas (iki 15), vëliau Moditen<br />
depo po 50 mg kas 2 sav., Cisordinol<br />
Acutard 150 mg, 2 k./d., ir Cisordinol<br />
depo po 500 mg kas 7 dienas,<br />
klonazepamas (iki 8 mg), ciklodolis<br />
22 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
KLINIKINIS ATVEJIS<br />
(10 mg). Ðiais deriniais gydyta 6 savaites,<br />
taèiau psichikos bûsena negerëjo:<br />
paranoidinë simptomatika gilëjo<br />
ir plëtësi, iðliko neadekvatus elgesys<br />
su labai pakiliu afektu, miego sutrikimais.<br />
Atsirado ryðkûs EPS, ypaè stiprus<br />
kûno tremoras. Ligonë tvirtino<br />
esanti ðventoji dvasia arba misionierë,<br />
skyriuje matydavo persikûnijusias<br />
blogàsias ir geràsias jëga, kurios apsigyvenusios<br />
skirtingose pacientëse bei<br />
slaugytojose ir jà energetiðkai veikianèios<br />
– tai jautusi savo kûnu, suprasdavusi<br />
ið rûbø spalvos. Sakë atliekanti<br />
misijà: energetiðkai valanti þmones.<br />
Nuo jos nuotaikos priklausë oras uþ<br />
lango, mintimis galëjusi pakelti saulæ,<br />
iðsklaidyti debesis, perjungti televizijos<br />
kanalus, galvoje nuolat toliau girdëdavo<br />
balsus.<br />
Konstatavus rezistentiðkumà gydymui<br />
skirtas leponeksas, pamaþu didinant<br />
dozæ iki 150 mg per parà. Kiti antipsichoziniai<br />
vaistai ir korektoriai palaipsniui<br />
nutraukti, iðskyrus Moditen<br />
depo 50 mg injekcijas kas 14 d. Per<br />
porà savaièiø iðryðkëjo pastebimai teigiamas<br />
gydymo poveikis: ligonës màstymas<br />
tapo nuoseklesnis, maþiau paralogiðkas<br />
ir rezonuojantis, palaipsniui<br />
nublanko regos ir klausos pseudohaliucinacijos,<br />
automatizmai; kliedesiai<br />
neteko aktualumo, elgesys tapo adekvatesnis.<br />
Afekto pakilumas sumaþintas<br />
padidinus leponekso dozæ nuo 150<br />
iki 200 mg., iðnyko ekstrapiramidinë<br />
simptomatika. Ligonë pasijuto darbinga,<br />
maþiau varginama aplinkos simboliø,<br />
pradëjo pieðti, rûpintis neiðlaikytais<br />
sesijos egzaminais. Ëmë planuoti,<br />
domëjosi akademiniø atostogø forminimu,<br />
bendrabuèio kambario sutvarkymu.<br />
Atsirado kritika buvusiems iðgyvenimams,<br />
ligonë atvirai juos papasakojo.<br />
Aktyviai domëjosi ambulatorinio<br />
gydymo niuansais ir rekomendacijomis,<br />
kaip iðvengti ligos pasikartojimø.<br />
Buvo paskatinta nenutraukti vaistø<br />
vartojimo, tæsti studijas ir uþsiimti realia<br />
veikla (darbu). Rekomenduota<br />
kreiptis á gydytojà ginekologà ir pasitarti<br />
dël tinkamiausio kontracepcijos<br />
bûdo. Nëðtumus derinti su remisijomis.<br />
Gydydami jaunas sunkiais psichikos<br />
sutrikimais serganèias moteris turëtume<br />
prisiminti ir jø nëðtumo planavimo<br />
klausimà.<br />
Citatos<br />
Ateis tokia diena, kai psichoterapeutà reikës pasiøsti ant trijø raidþiø.<br />
Jis tai supras.<br />
Paþiûri psichoterapeutas ir pacientas vienas á kità, ir abu kaþkà pajauèia.<br />
Geras terapeutas – tas, kuris persirgo dauguma savo pacientø ligø.<br />
Olegas Lapinas<br />
„Psichoterapeuto ir paciento santykiai”<br />
www.DELI.lt<br />
Tiriant prievartautojø bei seksualiniø maniakø praeitá, visada stebina<br />
tai, kokia laiminga ir graþi buvo jø vaikystë.<br />
„Vaikystës þaidimai nulemia ateitá”<br />
Edita Èekuolienë<br />
„Apdorojus” smegenis elektrine ir magnetine audromis, atmintis iðlieka<br />
kaip ir buvusi. Neiðsitrina ji ir uþðaldyta skystu azotu.”<br />
„Smegenys – tik tarp kitko”<br />
Daiva Karpavièiûtë, „Bûrëja”<br />
Uþsitæsæ, nekonkretûs santykiai átraukia tarsi pelkë. Ir kuo smarkiau<br />
spardomasi, tuo giliau klimpstama.<br />
Bendravimas su vedusiu vyru moteriai seksualine prasme yra vertingas,<br />
nes jis turi ðeimyninio gyvenimo patirties.<br />
Viktoras Ðapurovas<br />
„Seksualinë priklausomybë ir kaip nuo jos pabëgti”<br />
„<strong>Lietuvos</strong> sveikata“ Nr. 13 (490)<br />
Lietuvaitës padejuoja, kad Lietuvoje lyg kokie dinozaurai iðnyko tikri<br />
vyrai – stotingi, madingai apsirengæ, paþástantys stalo árankius ir mokantys<br />
jais naudotis, gerai ávaldæ kalbos dovanà.<br />
Auðra Griðkonytë<br />
„Tobulos moters ieðkantys vyrai skæsta iliuzijø pasaulyje”<br />
„<strong>Lietuvos</strong> rytas“ Nr.192/<strong>2003</strong><br />
Medicinos paslaugø reklama „<strong>Lietuvos</strong> ryte”: „Jauna daili mergina daro<br />
ðvelnø viso kûno masaþà.”<br />
Kodël moterys bijo peliø? […] Pagrindinis moterø rûpestis buvo prasimaitinti.<br />
Jos turëdavo daug vaikø, ir tik maþa jø dalis iðgyvendavo. Ið<br />
medþioklës atneðtà mamuto straublá moterys slëpdavo po akmenimis. Bet<br />
pasirodydavo pelës. Siaubas! […] Ið straublio likdavo tik odos skutai.<br />
Vadinasi, vël keli vaikai, o gal ir visa gentis, mirs ið bado. Tad kaip kità<br />
kartà neklykti pamaèius pelæ?<br />
Edita Èekuolienë<br />
„Nuoðirdûs pokalbiai –<br />
ginklas nuo kûnà kaustanèios baimës”<br />
„<strong>Lietuvos</strong> rytas“ Nr.198/<strong>2003</strong><br />
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
23
24 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
KLINIKINË PRAKTIKA<br />
Antrosios kartos antipsichotikø<br />
veiksmingumo metaanalizë<br />
John M. Davis MD, Nancy Chen, MS<br />
Ilinojaus universiteto Èikagoje <strong>psichiatrijos</strong> institutas<br />
Ira D. Glick, MD<br />
Stanfordo universiteto Medicinos mokyklos<br />
<strong>psichiatrijos</strong> ir elgesio mokslø katedra<br />
Apibendrinimas<br />
Specialistø rekomendacijos dël antipsichoziniø<br />
vaistø (APV) parinkimo ðizofrenijai<br />
gydyti labai skiriasi, taèiau<br />
dauguma ekspertø atipinius APV laiko<br />
vienalyte grupe. Manyta, kad atipiniai<br />
APV nëra veikmingesni nei klasikiniai<br />
APV, o klaidingas geresnio veiksmingumo<br />
áspûdis susidaro dël to, kad tyrimuose<br />
palyginimui naudojamo haloperidolio<br />
yra skiriamos nepagrástai didelës, dël<br />
to poveiká maþinanèios, dozës. Ðiame<br />
straipsnyje pateikiama tyrimø metaanalizë,<br />
kurioje vertinamas klasikiniø ir atipiniø<br />
APV veiksmingumas, lyginamas<br />
ávairiø atipiniø APV veiksmingumas bei<br />
didesnës haloperidolio dozës átaka veiksmingumo<br />
palyginimams.<br />
Institucijos ir specialistai teikia prieðtaringas<br />
ðizofrenijos gydymo rekomendacijas,<br />
tai ypaè akivaizdu renkantis APV.<br />
Geddesas ir bendraautoriai atlikæ metaanalizæ<br />
pateikë iðvadà: „Nëra aiðkiø árodymø,<br />
kad atipiniai antipsichiziniai vaistai<br />
yra veiksmingesni ar geriau toleruojami<br />
nei klasikiniai“. Amerikos psichiatrø<br />
<strong>asociacija</strong> teigia, kad ðizofrenijai gydyti<br />
skirtini visi antipsichoziniai vaistai ir nenurodo,<br />
ar kurie ið jø yra pranaðesni. Tad<br />
gydytojui parinkti tinkamiausià gydymui<br />
preparatà nëra paprasta.<br />
Ðiame straipsnyje pristatoma atipiniø<br />
ir klasikiniø APV atsitiktinës atrankos<br />
veiksmingumo tyrimø metaanalizë, kurioje<br />
iðnagrinëta 4 kartus daugiau tyrimø<br />
nei ankstesnëse. Pradþioje vertinant<br />
dozës veiksmingumà iðanalizuoti 24 tyrimai,<br />
kuriuose lyginamas klasikiniø<br />
APV veiksmingumas priklausomai nuo<br />
dozës. Geddesas ir bendraautoriai teigia,<br />
kad didelës klasikinio APV vaisto dozës<br />
maþiau veiksmingos nei vidutinës,<br />
todël tyrimuose nustatomà didesná atipiniø<br />
APV vaistø veiksmingumà lemia<br />
lyginimas su netinkama klasikinio preparato<br />
doze. Siekiant ávertinti lyginamojo<br />
vaisto dozës átakà veiksmingumo tyrimø<br />
rezultatams ir iðvadoms, atlikta<br />
Geddeso apþvelgtø 30 tyrimø neapdorotø<br />
duomenø ir 33 lyginamøjø klasikiniø<br />
bei atipiniø APV efektyvumo tyrimø<br />
(6464 pacientai) Cochrane duomenø<br />
bazëje metaregresinë analizë.<br />
Papildomus metodus, paieðkos strategijà,<br />
lenteles ir kita medþiagà rasite mûsø<br />
tinklalapyje http://www.psych.uic.edu/<br />
faculty/davis/meta_analysis) (Ilinojaus<br />
universitetas Èikagoje, Psichiatrijos katedra,<br />
<strong>2003</strong>) arba papraðæ ðios medþiagos<br />
ið autoriø. Ði metaanalizë tinklalapyje bus<br />
atnaujinama kas ketvirtá.<br />
Metodai<br />
Ðiai metaanalizei atlikti buvo atrinkti<br />
ðizofrenijos ir ðizoafektinio sutrikimo tyrimai,<br />
kuriuose taikyta atsitiktinë atranka,<br />
bei kontrolinë grupë. Ðiais tyrimais<br />
atipiniø APV: amisulprido, aripiprazolio,<br />
klozapino olanzapino, kvetiapino fumarato,<br />
remoksiprido hidrochlorido, risperidono,<br />
sertindolo, ziprazidono hidrochlorido<br />
ir zotepino, poveikis lygintas<br />
su klasikinio ar kito atipinio APV poveikiu.<br />
Taip pat analizuoti tyrimai, kuriø<br />
metu lygintos klasikiniø ir atipiniø APV<br />
dozës, lemianèios terapiná efektà. Ankstesniø<br />
tyrimø metu nustatyta, kad visi<br />
klasikiniai APV vienodai veiksmingi.<br />
Rezultatai vertinti pagal pozityviø ir negatyviø<br />
simptomø skalæ (PANSS), Trumpà<br />
psichiatrinio ávertinimo skalæ (BPRS),<br />
Bendro klinikinio ávertinimo skalæ (GCI)<br />
arba vertinant pokytá tyrimo metu. Veiksmingumas<br />
nustatytas ið atipinio APV pa-<br />
gerëjimo áverèio atimant klasikinio APV<br />
pagerëjimo ávertá ir dalijant rezultatà ið<br />
jø bendrojo standartinio nuokrypio.<br />
Siekiant uþtikrinti ávairiø metaanalitiniø<br />
metodø atitiktá analizei naudotos<br />
penkios Hedgeso–Olkino kompiuterinës<br />
programos: Cochrane MetaView (versija<br />
4.1.1), dvi SAS programos (versija<br />
8.2), MetaWin (versija 2.0) 29 , Comprehensive<br />
Meta-Analysis (versija 1.0.25;<br />
Biostat, Englewood, NJ) ir DOS programa.<br />
Kadangi tyrimo iðvados skyrësi nuo<br />
Geddeso ir bendraautoriø iðvadø, siekta<br />
ávertinti, ar taip ávyko dël metaanalizës<br />
metodø, ar dël interpretacijos skirtumo.<br />
Rezultatai.<br />
Veiksmingumo skirtumai<br />
Atlikus klozapino, amisulprido, risperidono<br />
ir olanzapino veiksmingumo tyrimø<br />
metaanalizæ nustatyta, kad ðiø vaistø<br />
poveikis (95 proc. pasikliautiniame intervale)<br />
buvo atitinkamai 0,49 (0,32–<br />
0,67), 0,29 (0,16–0,41), 0,25 (0,18–<br />
0,33) ir 0,21 (0,14–0,28). Ðie rezultatai<br />
statistiðkai patikimi (P = 10 -7 – 10 -12 ).<br />
Klozapinas buvo veiksmingesnis nei klasikiniai<br />
APV, ðio efekto reikðmë buvo<br />
d=0,49; amisulprido, risperidono ir olanzapino<br />
efektyvumo reikðmës svyravo<br />
apie 0,25 (tai atitinka 4–6 PANSS taðkus<br />
arba 3–4 BPRS taðkus).<br />
Ðia metaanalize nustatyta, kad amisulprido,<br />
risperidono ir olanzapino veiksmingumas<br />
palyginti su klasikiniu APV<br />
yra perpus maþesnis nei klasikinio APV<br />
efektas palyginti su placebu ar klozapino<br />
efektas palyginti su klasikiniu APV.<br />
Didesniuose risperidono ir olanzapino<br />
tyrimuose nustatyti pastovûs skirtumai<br />
nuo klaisikiniø APV, nors taip buvo ne<br />
visose maþesnëse studijose.<br />
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
25
KLINIKINË PRAKTIKA<br />
Tyrimo metu buvo atmestas Geddeso<br />
ir kt. teiginys, kad atipiniai APV<br />
yra vienodai efektyvûs, nes pastarøjø<br />
poveikio skirtumai buvo dideli<br />
(Q 9<br />
=58,8; P=10 -8 atsitiktiniø efektø<br />
modelis). Aripiprazolo, kvetiapino,<br />
remoksiprido, sertindolo ir ziprazidono<br />
efektyvumas statistiðkai patikimai<br />
nesiskyrë nuo klasikiniø APV, taèiau<br />
tai irgi neárodo, kad ðie vaistai tolygûs<br />
klasikiniams, – yra galimybë, kad<br />
tai árodys tolesni tyrimai.<br />
Analizuojant duomenis nustatyta,<br />
kad dozës átaka klasikinio APV vaisto<br />
veiksmingumui nebuvo statistiðkai<br />
patikima, o tendencija netgi buvo<br />
prieðinga Geddeso ir bedraautoriø 1<br />
postuluojamai tendencijai.<br />
Atlikæ metaregresijà Geddesas ir<br />
bendraautoriai 1 padarë iðvadà, kad<br />
efektyvumo skirtumà lëmë per didelë<br />
haloperidolio dozë. Mûsø analizëje<br />
palyginamojo klasikinio ATP preparato<br />
átaka yra nedidelë (p=0,02), o heterogeniðkumo<br />
testas statistiðkai patikimas<br />
(p0,05).<br />
Kai kurie atipiniai APV - klozapinas,<br />
amisulpridas, risperidonas ir<br />
olanzapinas – þymiai veiksmingesni<br />
nei klasikiniai APV, uþtikrina geresná<br />
funkciná atsistatymà, sumaþina<br />
bendràsias prieþiûros iðlaidas, nes sumaþëja<br />
hospitalizavimo iðlaidos. Kadangi<br />
tarp atipiniø APV yra kokybiniø<br />
bei kiekybiniø ðalutiniø reiðkiniø<br />
ir efektyvumo skirtumø, tyrimo autoriai<br />
ásitikinæ, kad priskirti atipinius<br />
APV vienalytei klasei nëra tikslu. Ðio<br />
veiksmingumo skirtumø prieþastys<br />
kol kas nëra þinomos.<br />
Neapdorotø duomenø, gautø atliekant<br />
olanzapino ir risperidono registracinius<br />
tyrimus, metaanalizë atskleidë,<br />
kad abu ðie APV nedaug veiksmingesni<br />
uþ klasikinius APV malðinant<br />
pozityvius simptomus, taèiau vidutiniðkai<br />
veiksmingesni malðinant<br />
negatyvius, kognityvinius nuotaikos<br />
ir impulsø kontrolës simptomus. Taigi<br />
veiksmingumo skirtumai nëra vien<br />
semantiniai.<br />
Geddesas ir kt. teigia: „Kontroliuojant<br />
didesnæ nei rekomenduojama tradiciniø<br />
APV dozæ (…) efektyvumo ir<br />
bendrojo toleravimo skirtumai iðnyksta“.<br />
Ðio tyrimo autoriai su tuo nesutinka,<br />
nes tradiciniø APV toleravimas pagrástas<br />
bendruoju „nubyrëjimo“ skaièiumi.<br />
Kadangi skiriant maþiau veiksmingà<br />
preparatà ið tyrimo pasitraukia<br />
daugiau pacientø, ðis reiðkinys skiriasi<br />
nuo pasitraukimo dël ðalutiniø reiðkiniø<br />
ir „neþinomo“ eksperimentiniø<br />
vaistø toksiðkumo (þr. mûsø tinklalapá,<br />
„Nubyrëjimo procento reikðmë“).<br />
Þinoma, metaanalizës iðvados automatiðkai<br />
netampa gydymo rekomendacija.<br />
Vienas ið metaanalizës<br />
trûkumø yra tas, kad neámanoma subalansuoti<br />
kokybiniø skirtumø, pvz.,<br />
nevienodø ðalutiniø reiðkiniø. Kai<br />
vaistas vartojamas ilgà laikà, gydytojai<br />
praktikai turi pasverti ir ávertinti<br />
ðalutiniø reiðkiniø rizikà, daþná ir<br />
sunkumà (pvz., agranulocitozës vartojant<br />
klozapinà; ðirdies laidumo sutrikimus<br />
vartojant sertindolá; svorio<br />
didëjimà ir cukriná diabetà vartojant<br />
olanzapinà ir klozapinà, prolaktino<br />
padidëjimà vartojant risperidonà ir<br />
kt.). Yra tyrimø, rodanèiø, kad kai kurie<br />
atipiniai APV (t.y., risperidonas<br />
ir amisulpridas) sukelia nuo dozës<br />
priklausomus ekstrapiramidinius<br />
simptomus (EPS). Kiti atipiniai APV<br />
sukelia taip maþai EPS, kad jø daþnis<br />
tampa placebo daþniu.<br />
Apibendrinant galima teigti, kad<br />
kai kurie atipiniai antispichoziniasi<br />
vaistai – klozapinas, amisulpridas,<br />
risperidonas ir olanzapinas – veiksmingesni<br />
uþ klasikinius, nes malðina<br />
ne tik pozityvius, bet ir negatyvius ir<br />
kognityvinius ðizofrenijos simptomus,<br />
todël uþtikrina visapusiðkesnæ<br />
reabilitacijà. Vadinasi, dël efektyvumo<br />
ir EPS pranaðumø olanzapinà,<br />
risperidonà ir amisulpridà reikia laikyti<br />
pirmosios eilës vaistais.<br />
Parengë gyd. rezidentë<br />
L. Blinstrubaitë<br />
Kauno medicinos universitetas<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichoanalizës draugija<br />
Psichoanalitinës<br />
psichoterapijos<br />
mokymo<br />
programa<br />
Praðymai dalyvauti programoje priimami<br />
nuo 2004 sausio 1 iki 2004 m. geguþës 1 d..<br />
Psichoanalitinës psichoterapijos mokymo<br />
programa – podiplominio mokymosi programa,<br />
turintiems universitetiná psichologo (magistro)<br />
arba gydytojo diplomà.<br />
Ðià programà organizuoja <strong>Lietuvos</strong> psichoanalizës<br />
draugija ir Kauno medicinos universitetas.<br />
Programa sudaryta remiantis Europos<br />
psichoanalitinës psichoterapijos federacijos<br />
(EPP) standartais ir atitinka KMU profesinio<br />
tobulinimosi kursø reglamentà.<br />
Programos trukmë – 4 metai.<br />
Mokymas vyks lietuviø kalba, taèiau didþioji<br />
dalis literatûros teorinëms studijoms – anglø<br />
kalba (dalis – rusø kalba).<br />
Mokytojai – LPaD pripaþinti asmeniniai terapeutai,<br />
supervizoriai ir teorijos mokytojai.<br />
Sëkmingai baigus pilnà studijas KMU iðduoda<br />
psichoanalitinës psichoterapijos programos<br />
baigimo paþymëjimà.<br />
Registracijos formas praðome siøsti<br />
elektroniniu paðtu<br />
mokymo komiteto pirmininkei R.Þidonienei:<br />
remutez@one.lt<br />
arba paprastu paðtu:<br />
Mokymo komitetui<br />
Vilniaus psichoterapijos ir<br />
psichoanalizës centras<br />
Latviø 19a, Vilnius, LT – 2004<br />
Kauno medicinos universitetas<br />
Podiplominiø studijø skyriaus<br />
vyr.specialistë Laima Vasiliauskaitë<br />
e-paðtas laiva@one.lt<br />
<strong>Lietuvos</strong> psichoanalizës draugija<br />
www.elnet.lt/psychoanalysis/<br />
psychoanalysis/<br />
Malonioji 5, Vilnius<br />
Prezidentë Aurelija Markevièienë<br />
e-paðtas: aurema@takas.lt<br />
26 Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)
Psichiatrijos þinios 2004 m. vasaris, Nr. 1 (27)<br />
27