Vaikų mokomoji religinÄ vasaros stovykla Trakuose
Vaikų mokomoji religinÄ vasaros stovykla Trakuose
Vaikų mokomoji religinÄ vasaros stovykla Trakuose
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr. 9-10(80-81)<br />
Ið ðio seminaro man ásiminë vienas dalykas. Tai, kad ðiame<br />
seminare ið Lenkijos ir Baltarusijos dalyvavo nemaþai musulmonø,<br />
priëmusiø Islamà visai neseniai. Tai nudþiugino ir<br />
nuvylë mano ðirdá: viena vertus, að dþiaugiausi, kad pasipildo<br />
mûsø, musulmonø, gretos naujais stipriais siela ir kûnu þmonëmis,<br />
einanèiais teisingu keliu, bet, kita vertus, að gailëjausi,<br />
kad maþai matau tradiciniø ðiø vietoviø musulmonø – totoriø.<br />
2004 m. rugsëjo-spalio<br />
LIETUVOS TOTORIØ IR KARAIMØ ISTORIJA BEI AGROTURIZMAS:<br />
KAS BENDRO?<br />
(Atkelta ið 1-o psl.)<br />
Dar daugiau, seminaro metu tapo akivaizdu, jog agroturistas,<br />
kaip bet kuris kitas þmogus “ne vien tik duona sotus”.<br />
Agroturistus taip pat traukia kultûrinis ir istorinis ðalies ar<br />
regiono paveldas. Lenkijos kaimo turizmo mëgëjams Vilniaus<br />
kraðtas patrauklus tuo, jog iki II-ojo Pasaulinio karo buvo<br />
Lenkijos teritorijos dalis, o viduramþiais Lenkija ir Lietuva<br />
sudarë vienà federacinæ valstybæ – Þeèpospolità. Todël èia<br />
ryðkûs Lenkijos kultûros veikëjø pëdsakai. Paminësime, jog<br />
seniausia Lietuvos ir Rytø Europos aukðtojo mokslo ástaiga<br />
– Vilniaus universitetas, neseniai paminëjæs savo 425-metá,<br />
buvo ákurtas Lenkijos karaliaus Stepono Batoro ir daugelá<br />
metø buvo vadinamas jo vardu.<br />
Dël istoriniø metamorfoziø buvusios Þeèpospolitos teritorijoje<br />
susikûrë trys valstybës – Lenkija, Lietuva ir Baltarusija.<br />
Tokiu bûdu, Lietuvos Didþiosios Kunigaikðtystës totoriai, taip<br />
vadinami Lietuvos totoriai ir karaimai, atsikëlæ á Lietuvà prieð<br />
600 metø, atsidûrë trejose valstybëse.<br />
Ðis seminaras buvo unikalus tuo, kad jo organizatoriai ir<br />
dalyviai atkreipë ypatingà dëmesá á Lietuvos totoriø, kurie iki ðiol<br />
kompaktiðkai gyvena atskirose vietovëse, istorijà ir kultûrà. O<br />
Ðvenèioniø rajone, Vilniaus rajone – Nemëþio ir Keturiasdeðimt<br />
totoriø kaimuose veikia totoriø bendruomenës, iðliko senos<br />
medinës meèetës, kapinës. O <strong>Trakuose</strong>, kur restauruota sena<br />
Lietuvos kunigaikðèiø pilis, iki ðiol gyvena karaimai, atvykæ á<br />
Lietuvà ið Krymo kunigaikðèio Vytauto kvietimu.<br />
Teorinëje seminaro dalyje dalyviai atidþiai iðklausë praneðimus<br />
apie Lietuvos totoriø ir karaimø istorijà bei religines tradicijas,<br />
kuriuos skaitë Lietuvos totoriø sàjungos pirmininkas,<br />
dr. Adas Jakubauskas, Vilniaus universiteto docentë, totoriø<br />
rankraðèiø tyrinëjimo specialistë Galina Miðkinienë.<br />
Filologijos magistrë Natela Nasibova socialiniø tyrimø pagrindu<br />
skaitë praneðimà apie Keturiasdeðimties totoriø kaimo<br />
kalbinæ situacijà ir etninæ savimonæ. Praneðimà apie totoriø<br />
visuomeniniø organizacijø veiklà nuo 1988 iki 2000 metø ruoðë<br />
dr.Romualdas Makaveckas, nors pats seminare nedalyvavo.<br />
Ðiø eiluèiø autorius apsistojo ties totoriø gyvenimo Lietuvos<br />
Didþiojoje Kunigaikðtystëje istoriniais aspektais ir tautinës<br />
savimonës iðsaugojimo problemomis.<br />
Seminaro dalyviai neapsiribojo teoriniu susipaþinimu su<br />
Lietuvos totoriø ir karaimø istorija, bet taip pat pabuvojo<br />
paþintinëse ekskursijose Keturiasdeðimties totoriø kaime,<br />
Nemëþyje, kur apsilankë meèetëse ir musulmonø kapinëse,<br />
pabuvojo Trakø mieste, kur susipaþino su karaimø kultûros<br />
bei religijos ypatumais, lankësi Trakø istoriniame muziejuje,<br />
kuriame surinkti eksponatai apie karaimø istorijà ir karaimø<br />
maldos namus kinesæ.<br />
Ádomu tai, kad karaimø maldos namø pavadinimas kilæs ið<br />
arabiðko þodþio "kanisa", kuriuo arabai vadina nemusulmoniðkus<br />
religinius pastatus. Karaimai iðsaugojo gimtàjà kalbà, tai<br />
buvo ámanoma dël dviejø prieþasèiø. Pirma – dar iki atvykimo<br />
á LDK jie spëjo sukuri savo raðtà, ir antra – jie iðpaþásta savo<br />
religijà gimtàja kalba. Karaimø religija savo vieninteliu ðaltiniu<br />
laiko Senàjá Testamentà ir deðimt ásakymø, iðdëstytø jame.<br />
Kinesëje nëra ðventøjø ikonø, pripaþástamas vienas Dievas,<br />
kaip visko Kûrëjas, ir kuris neturi bendrininkø. Kinesë iðpuoðta<br />
augaliniais ornamentais, altorius pastatytas pietø kryptimi ir ið<br />
Seminaro dalyviai Nemeþio totoriø kapinëse (miziare).<br />
3<br />
Galbût tai tik sutapimas, galbût specialiai buvo nusiøsti tie,<br />
kurie dar nëra stiprûs savo tikëjimu, kad galëtø sudalyvauti<br />
ir átvirtinti naujà tikëjimà kitø tautø atstovai, – tai, be abejo,<br />
gerai, taèiau gali bûti ir tai, kad ið tikrøjø mus veikia stipri<br />
asimiliacija, atneðanti nemalonius savo vaisius.<br />
Bet kuriuo atveju, að dþiaugiuosi pabuvojæs tokiame renginyje,<br />
trokðtu vël ten nuvaþiuoti ir kvieèiu bei patariu visiems<br />
Seminaro dalyviai Trakø karaimø kenesëje.<br />
jo deðinës ir kairës pusiø, karaimø ir lietuviø kalbomis iðraðyti<br />
deðimt Dievo ásakymø. Virð galvos iðkilæs mëlynos spalvos<br />
kupolas, iðsëtas ryðkiomis geltonomis þvaigþdëmis. Trakø<br />
kinesëje saugoma medinë dokumentø spinta, kurià 1933<br />
metais karaimams padovanojo Lenkijos prezidentas Ignacijus<br />
Mostickis uþ didelius nuopelnus Þeèpospolitai.<br />
Daugelis Lietuvos þmoniø dël informacijos stokos mano,<br />
jog totoriø ir karaimø ta pati religija, bendra kilmë. Tame<br />
yra dalelë tiesos, jei áskaitysime, jog karaimø kaip ir totoriø<br />
kalbos priklauso tiurkiðkø kalbø grupei, abi tautas jungia<br />
bendra 600 metø gyvenimo ðiose þemëse istorija. Dabartiniu<br />
laiku Lietuvoje liko 250 karaimø, tiek pat – Lenkijoje, O pati<br />
didþiausia karaimø diaspora yra Kryme – 2,5 tûkstanèiai.<br />
Atgimimo metais Lietuvos totoriai ir karaimai, pratæsdami<br />
istorinæ tradicijà, aktyviai rëmë lietuviø tautos kovà uþ Lietuvos<br />
valstybingumo atstatymà ir pelno lietuviø simpatijas.<br />
Dauguma seminaro dalyviø buvo Lenkijos mokslo institucijø<br />
ir turistiniø organizacijø atstovai, turizmo vadybos specialistai.<br />
Þinoma, ávykæs seminaras suteikë visiems medþiagos<br />
ne tik buitiniø, materialiniø-techniniø kaimo turistø, masiðkai<br />
plûstanèiø ið Lenkijos á Lietuvà, poilsio sàlygø, bet taip pat ir<br />
kultûriniø-istoriniø Vilniaus kraðto, iðskirtinai pasiþyminèio<br />
daugianacionaliniu kultûriniu paveldu, kurio ryðkia ir unikalia<br />
dalimi yra Lietuvos totoriø ir karaimø istorija, kultûra ir tradicijos,<br />
kaimo turizmo aspektø reklamai.