Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Socialinė partnerystė<br />
Atkelta iš 5 psl.<br />
kaip anksčiau. Šiuo metu gaminama Vietname, Kambodžoje, Afrikos<br />
Šiaurėje – dar pigesnėse šalyse, todėl <strong>Lietuvos</strong> siuvėjai ir tekstilininkai<br />
greitai nebus paklausūs dėl augančių kaštų, pesimistiškai kalbėjo<br />
vienos didžiausių siuvimo įmonių vadovė.<br />
Išeitį ji mato vieninteliu atveju, jei į šią pramonės šaką Lietuvoje<br />
(jei dar ji reikalinga) bus atkreiptas dėmesys. Vienintelis kelias – mažinti<br />
mokesčius, kurie skaičiuojami nuo <strong>darbo</strong> užmokesčio. Pirmiausia<br />
taip būtų galima išsilaikyti ir išgyventi krizę, nes antraip – optimizmo<br />
yra nedaug, teigė G.Zaveckienė.<br />
Kompensacijos gadina žmones<br />
UAB „Terina“ direktorius Jonas Vosylius sakė, jog norint išlaikyti<br />
įmonėje gamybinius pajėgumus reikia turėti papildomai ketvirtadalį<br />
žmonių, padedančių kompensuoti nuostolius, kuriuos įmonė<br />
patiria per tuos darbuotojus, kurie demonstruoja nenorą dirbti – nežinome,<br />
ką su jais daryti. Sakote, tris metus išsaugoti <strong>darbo</strong> vietą,<br />
kaip? Dėl to užsidarysime iš tikrųjų. Žmonės sugadinti – eina į <strong>darbo</strong><br />
biržą dėl kompensacijų, truputį suslogavo – ima biuletenius trims savaitėms,<br />
mėnesiui, po ligos grįžta „šokoladiniai“, piktinosi vadovas.<br />
Jo nuomone, pasiuntus mokytis, jeigu po to žmogus atsisako įsidarbinti,<br />
kodėl jis negrąžina mokymo lėšų? Už tai toks asmuo turėtų<br />
atsiskaityti, atidirbti. Jeigu galų gale nenori dirbti siūlomo <strong>darbo</strong>,<br />
kodėl nenusiuntus į viešuosius darbus – tegul gatves blizgina. Kiek<br />
pažįstamų su puikiausiais mersedesais važinėja, o <strong>darbo</strong> biržoje yra<br />
registruoti. „Ką Lietuva – Kinija? Milijardas žmonių? Čia mažas kaimelis<br />
– viską matome. O mums iš tikrųjų žmonių trūksta. Galbūt per<br />
daug įstatymai išploninti?“ – piktinosi Jonas Vosylius.<br />
Nusivylė darbuotojų motyvacija<br />
AB „Žiemio“ generalinis direktorius Kazimieras Paltanavičius<br />
taip pat išsakė karčią patirtį apie darbuotojų motyvaciją dirbti.<br />
Atėjusiam naujam nekvalifikuotam darbuotojui privaloma mokėti<br />
minimalią algą, nors realiai jis galbūt teuždirba porą šimtų litų per<br />
mėnesį. Tuomet toks ateina ir sako: „Ką jūs čia mokat? Darbo biržoje<br />
daugiau gaučiau“, pasakojo vadovas, kuris įsitikinęs, kad „auginame<br />
naują dykaduonių kartą. Tiesiog nesuprantu mūsų įstatymų ir norėčiau<br />
sužinoti, kas yra bedarbis. Ar bedarbis tas, kuris prarado darbą<br />
likviduojant įmonę, naikinant <strong>darbo</strong> vietas, negali dirbti dėl sveikatos<br />
būklės, ar tas, kuris savo noru išėjo iš <strong>darbo</strong> ir gauna pinigėlius? Jūs<br />
pakratykite Gariūnų pardavėjus – taigi jų koks trečdalis įsiregistravę<br />
<strong>darbo</strong> biržoje bedarbiais. Arba vėl – iš mūsų išeina moteris ir sako:<br />
„Einu nelegaliai padirbėti, gausiu pašalpą, paskui vėl grįšiu“. Jeigu<br />
žmogus savo noru išeina iš <strong>darbo</strong>, tai koks jis bedarbis?!“ – klausė<br />
K.Paltanavičius.<br />
Plėsti gamybą Lietuvoje yra galimybių<br />
AB „Gija“ generalinis direktorius Valdas Pacevičius padėtį<br />
vertino gerokai optimistiškiau, nei jo kolegos. Pasak V.Pacevičiaus,<br />
jeigu gamyba būtų buvus vystoma tik Kaune, nežinia kaip dabar sektųsi.<br />
AB „Gija“ pasirinko kitą kelią – steigė cechą Jurbarke, padalinius<br />
Kalvarijoje, Vilkijoje, kur dirba per 120 vietos gyventojų. Padedant<br />
<strong>Lietuvos</strong> <strong>darbo</strong> biržos vietinių užimtumo iniciatyvų programai, AB<br />
„Gija“ įgyvendino ne vieną projektą kaimo vietovėse ir įdarbino vietos<br />
gyventojus. Kaip pasakojo V.Pacevičius, jie ir toliau numato steigti<br />
kaimuose naujas <strong>darbo</strong> vietas. „Šiandien, jei nebūtų padėjusi <strong>darbo</strong><br />
birža, negalėtume pasiūti tiek gaminių“, pažymėjo „Gijos“ vadovas.<br />
atveju, kai reikia neįgaliajam pritaikyti <strong>darbo</strong> vietą prie jo<br />
negalios. Jeigu neįgalaus žmogaus negalima įdarbinti į laisvas<br />
<strong>darbo</strong> vietas, jam galbūt reikalinga ar speciali įranga,<br />
ar specialios priemonės, patalpos ir pan., tuomet mokama<br />
subsidija iki 49 tūkst. <strong>darbo</strong> vietai įsteigti arba pritaikyti.<br />
Subsidija gali būti panaudojama įrengimams, <strong>darbo</strong> priemonėms<br />
pirkti, patalpoms remontuoti, darbuotojams mokyti.<br />
Praeitais metais įsteigta 300 <strong>darbo</strong> vietų neįgaliesiems,<br />
kurias išlaikyti privaloma trejus metus. Pusė šių vietų buvo<br />
įsteigta patiems sunkiausiems neįgaliesiems, t.y. kurie turi<br />
darbingumą iki 40 proc., pabrėžė LDB skyriaus vedėja.<br />
Vietinių užimtumo iniciatyvų programa nuo pat jos<br />
įgyvendinimo pradžios yra efektyvi: pagal 422 projektus<br />
sukurta per 3 tūkst. naujų <strong>darbo</strong> vietų, įdarbinta 62 proc.<br />
socialiai remtinų asmenų, daugiau kaip 50 proc. šių <strong>darbo</strong><br />
vietų yra įsteigta kaime, kur kitų <strong>darbo</strong> galimybių iš viso<br />
nėra gyventojams, taip pat sukurti 92 nauji padaliniai įmonėse<br />
(tam tikros paslaugos gyventojams), kurių iki tol šiose<br />
teritorijose nebuvo, pasakojo V.Zakšauskaitė. Siuvimo<br />
įmonėse buvo įgyvendinta 17 VUI projektų, įsteigta 383<br />
naujos <strong>darbo</strong> vietos.<br />
Darbdavius pranešėja supažindino ir su Darbo rotacijos<br />
priemone – ji naudinga ir ieškantiems <strong>darbo</strong> asmenims, ir<br />
darbdaviams, todėl kad yra galimybė pakeisti laikinai nesančius<br />
įmonėje darbuotojus. Pavyzdžiui, išėjus motinystės<br />
atostogų darbuotoją galite laikinai priimti iki 12 mėn.<br />
ir gauti valstybės paramą, kuri siekia pusę MMA dydžio.<br />
Pasibaigus šiai priemonei, 73 proc. dalyvių pasilieka nuolatiniam<br />
darbui. Tokiu būdu darbdavys turi galimybę pasirinkti<br />
ir naują darbuotoją. Darbdaviai šia paslauga galėtų<br />
labiau naudotis, siūlė pranešėja.<br />
Kalbėdama apie profesinį mokymą, ji pabrėžė, jog daugelį<br />
metų rengiami darbuotojai, reikalingi <strong>darbo</strong> rinkai, atsižvelgiant<br />
į poreikį, į laisvų <strong>darbo</strong> vietų skaičių. „Minėjote,<br />
kad jums reikia daug siuvėjų, jų rengiama galbūt nelabai<br />
gausiai, todėl, kad jų turime įsiregistravusių <strong>darbo</strong> biržoje,<br />
tačiau yra kita problema, kad moterys siuvėjos, atėjusios<br />
į teritorinę <strong>darbo</strong> biržą, labai dažnai atneša pažymas dėl<br />
sveikatos sutrikimų, kitos nenori eiti dirbti siuvėjos <strong>darbo</strong>,<br />
sakydamos, kad tai labai sunkus darbas ir atlyginimas už<br />
darbą nėra pakankamas“, kalbėjo LDB specialistė.<br />
Keičiantis situacijai <strong>darbo</strong> rinkoje, vykstant struktūriniams<br />
pokyčiams įmonėse, darbdaviai turi galimybę pasinaudoti<br />
profesinio mokymo programa ir perkvalifikuoti<br />
darbuotojus, kuriuos ketina atleisti. Jeigu darbdaviai pasinaudos<br />
profesinio mokymo teikiamomis galimybėmis, bus<br />
kompensuojamos mokymo išlaidos, žmonių apgyvendinimo,<br />
kelionės ir sveikatos patikrinimo išlaidos.<br />
Pasak V.Zakšauskaitės, šiuo metu veikia 72 socialinės<br />
įmonės. Jų veiklą administruoja 20 teritorinių <strong>darbo</strong> biržų.<br />
„Daugiausia jų įsisteigę Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Panevėžyje.<br />
Neįgaliųjų skaičius socialinėse įmonėse auga. Valstybės<br />
finansinė parama sudaro galimybę išsaugoti 1600 neįgaliųjų<br />
darbuotojų. Beveik pusė neįgaliųjų darbuotojų turi<br />
0 – 40 proc. darbingumo lygį. Kas ketvirtas neįgalus turi<br />
nuo 0 iki 25 proc. darbingumo lygį. Siuvimo pramonėje yra<br />
10 socialinių įmonių. Vilniuje veikia 4, Kaune – 2, Alytuje,<br />
Panevėžyje, Jurbarke ir Mažeikiuose – po 1. Tose įmonėse<br />
dirba 500 asmenų, iš kurių 55 proc. sudaro tikslinėms grupėms<br />
priklausantys darbuotojai.<br />
8<br />
DARBO BIRŽOS NAUJIENOS <strong>2008</strong> m. rugsejis