Poveikio aplinkai vertinimo ataskaita LT 2 dalis - Visagino atominÄs ...
Poveikio aplinkai vertinimo ataskaita LT 2 dalis - Visagino atominÄs ...
Poveikio aplinkai vertinimo ataskaita LT 2 dalis - Visagino atominÄs ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Konsorciumas Pöyry - LEI<br />
PAV <strong>ataskaita</strong><br />
2008 10 22 446<br />
nagrinėjama sistema apėmė Drūkšių ežero modelį (du kompartmentai – vanduo ir dugno<br />
nuosėdos), Prorvos-Dysnos upių sistemos dinaminį modelį (iki Dysnos miesto<br />
Baltarusijoje), Dauguvos upės sistemos dinaminį modelį (iki Daugpilio miesto<br />
Latvijoje), paprastą praskiedimo modelį likusiai Dauguvos upės daliai ir Baltijos jūros<br />
Rygos įlankai.<br />
Radionuklidų aktyvumų koncentracijos suspenduotose dalelėse, dugno nuosėdose ir<br />
filtruotame vandenyje buvo suskaičiuotos trims eksploatacijos trukmėms (1, 5, 50 metų)<br />
kiekvienam sistemos kompartmentui. Remiantis aktyvumų koncentracijoms, buvo<br />
suprognozuoti gyventojų apšvitos parametrai: išorinė apšvita (nuo gama ir beta<br />
spinduolių, esant žmogui ežero pakrantėje ir žvejo valtyje, ežero sistemos vertinime,<br />
nuo gama ir beta spinduolių, esant žmogui upės pakrantėje, upės sistemos vertinime,<br />
radionuklidų patekimas į žmogaus organizmą su žuvimi ir įkvepiant purslų ežero<br />
sistemos vertinime, radionuklidų patekimas į žmogaus organizmą su žuvimi ir geriamu<br />
vandeniu upės sistemos vertinime), sukaupta individuali apšvitos dozė kūdikiui, vaikui<br />
ir suaugusiam gyventojui. Atliekant skaičiavimus PC CREAM 97 kodu, buvo<br />
naudojami vietovei būdingi ir bendriniai parametrų rinkiniai. Tai buvo: radionuklidų<br />
pasiskirstymo koeficientai nuosėdose gėlavandenei sistemai K d , sedimentacijos (greičių)<br />
koeficientai k’, radionuklidų koncentracijos faktoriai gėlavandenėms žuvims (Simmonds<br />
et al., 1995); kiekvieno radionuklido gama kvantų energijos ir skilimo konstantos l<br />
(ICRP, 1983); kiekvieno radionuklido beta dozių ekvivalentai (US DoE, 1988);<br />
kiekvieno radionuklido dozių koeficientai dėl jų patekimo į organizmą nurijus (IAEA,<br />
1996). Fotonų apšvitai vertinti naudotas sumažinimo faktorius 0,3 ežero kranto linijai ir<br />
0,2 upės kranto linijai, kaip rekomenduota NRC (1977).<br />
Dešimt tipiškų radionuklidų, patenkančių į aplinką ir joje besikaupiančių kiek didesniais<br />
kiekiais, buvo analizuoti skaičiavimuose - 3 H, 14 C, 54 Mn, 59 Fe, 60 Co, 90 Sr, 95 Nb, 131 I,<br />
134 Cs, 137 Cs. Lyginant dozes, būdingas skirtingiems hidrologinės sistemos segmentams<br />
(kompartmentams), buvo nagrinėta viena gyventojų kritinė grupė - žvejai.<br />
Pagrindiniai hidrologiniai parametrai paimti iš daugiamečių hidrologinių stebėjimų<br />
duomenų bazių Lietuvoje, Latvijoje ir Baltarusijoje. Vidutiniai upių nuotėkiai: Prorva<br />
ties Drisviatais Baltarusijoje - 3 m 3 /s (1980-1983 m. stebėjimų duomenys), Dysna<br />
žemiau santakos su Drūkšos upeliu - 10 m 3 /s (1945-1960 m. stebėjimų duomenys),<br />
Dysna ties Šarkovščina Baltarusijoje - 30 m 3 /s (1945-1981 m. stebėjimų duomenys),<br />
Dauguva žemiau Dysnos miesto Baltarusijoje - 288 m 3 /s (1944-1988 m. stebėjimų<br />
duomenys), Dauguva ties Daugpiliu - 451 m 3 /s (1921-1980 m. stebėjimų duomenys).<br />
Radionuklidų aktyvumo vandenyje Dauguvos žemupyje ir Rygos įlankoje<br />
skaičiavimams panaudoti šie hidrologiniai duomenys: Dauguvos nuotėkis - 700 m 3 /s,<br />
vandens masių Rygos įlankoje tūris – 1,1×10 12 m 3 , hidrografinis atstumas nuo IAE iki<br />
Rygos įlankos – apie 550 km.<br />
Drūkšių ežero sistemos vertinime nagrinėtos šios apšvitos trasos: žuvų naudojimas<br />
maistui, vandens purslų įkvėpimas, išorinė apšvita dėl gama ir beta spinduolių, esant<br />
žmogui ežero pakrantėje ir žvejo valtyje.<br />
Upių sistemos vertinime nagrinėtos šios apšvitos trasos: žuvų naudojimas maistui, upės<br />
vandens vartojimas gėrimui (labai konservatyvi prielaida), išorinė apšvita dėl gama ir<br />
beta spinduolių, esant žmogui upės pakrantėje.<br />
Kaip buvo parodyta darbe (Mažeika and Motiejūnas, 2003), Drūkšių ežero žvejo patirtą<br />
apšvitos dozę dėl IAE normalios eksploatacijos nuotekų lemia daugiausia 137 Cs, 90 Sr ir<br />
134 Cs. Einant hidrografiniu tinklu žemyn, 90 Sr santykinis indėlis didėja, nes šis nuklidas<br />
mobilus – greitai pernešamas vandeniu, tačiau bendrai dozė su atstumu mažėja.<br />
Nemobilių (sorbuojamų) radionuklidų (pvz.,<br />
60 Co) indėlis žmogaus apšvitai, esant